60 Crabro. B. b) 1. xi kk — ecribrarius. 
Crabro peltatus' Zeww. 1. oc. 444. 8 (.Exclus. Sym Fabr et Panz.). | 
b) Similis a). At pronoti pars postica insignis 'stria transversa flava medio inter- 
rupta aut ad utrumque angulum puncto flavo. 
ce) Pronoli pictura ut in var. b). At scutellum punctulis binis flavis, nonnumquam 
tvansverse confluentibus. 
d) &A + pollic. long., precedentibus varietlatibus paullo angustior: pronoto abdomi- 
nisque 1:mo segmento dorsali nigris immaculatis, scutello ut in ec) flavobipunctato. 
Vistelse. Förekommer i Juni, Juli och Augusti månader inom alla trakter 
af Skandinavien ; allmänt på Umbellater o. fl. a. platta blommor, äfvensom på tor- 
ra stockar, stenar, på de flesta för solens åverkan öppna lokaler; på blommorna 
ifrigt sysselsatt att laska sig med deras nektar, på stockar o. m. d. ligger han 
vanligtvis orörlig, dels för att liksom bada sig i den af solvarmen förtunnade luf- 
ten, dels för att fånga andra insekter, hvilka med afsigt eller af en händelse be- 
söka dylika ställen. (I Tyskland vid Eppendorf utmed Alsterfloden nära Hamburg 
sågo vi honom i största mängd på blommor af Cherophyllum , Heracleum och La- 
serpitium d. 8 Juli 1838.) Han upptäcktes först i England af Ray och sedermera 
i Sverige af Rolander. 
Anmäkningar. Dema för sina knäskålars skapnad redan nog märkvärdiga 
Stekel, höll på att bli ännu märkvärdigare för det bruk hvartill Bolander påstod 
att dessa sköldar voro ämnade. Han säger härom uti Vet. Akad. Handi. för år 
751 sid. 58. eto.): ”Jag såg väl straxt att djuret (Siktbiet) under dess ransa- 
kande i blomstren, samlade mjöl (frömjöl, pollen ,) och åt deraf; men vidare in- 
tet. Icke dess mindre var jag uppmärksam vid alla dess rörelser i blomstren, 
tills jag omsider af en händelse märkte, att små grann, från de med mjöl fylde 
skifvor, såsom duggrägn, nedföllo ; stälde derföre Microscopet under och på sidor- 
na af berörde skifvor och fant, att det finaste af mjölet, då djuren på blomstren 
samlar sig föda, nedrägnar genom hålen, som igenom en florsikt. — Har altså 
Skaparen, då han förordnat detta djur, att till sin föda nyttja blomstoftet, tillika 
till ersättning för växterna, medelst. genomborrade verktyg, hvarigenom med en 
möda , erhålles dubbelt gagn, och således i stället för en utödare, gjort det till 
en sädesman ibland växterna. At växters. aflelse genom vissa yrfä befordras, är 
för detta upptäckt på fikon- och mullbärsträden. At Bi och Humblor, uti åtskilliga 
blommor uträtta detsamma; lärer vara ostridigt, hälst då upprätade blomsters ho- 
