24 > Mom. Crabro. A. a). 1. xx. enescens. 
för spetskanten af underlifvets buksegmenter en gles tvärrad af långa bruna punkt- 
hår. Öfre analfjället vid basen bredare och i ändan smalare än hannens , alldeles 
svart, på ytan tätt grofpunkteradt och belagdt med nästan gullglänsande styfva 
hår (,som vid fjällets bas ofta befinnas afnötte under in- och utskjutningen mot fö- 
regående segmentets kant); undre analfjället sylformigt. 
Robustus, 14+--2 lin. longus, glabriusculus, eneo-niger labro argenteo-sericeo: 
scapis utroque termino genubusque flavescentibus; alis basi aqueis, disco brunneo- 
fumalis, apice obscuris, vents totis brunneis, capite thoraceque parum punctalis, cly- 
peo subhumili margine rotundato,; metanoti areola cordata subtiliter et longitudinali- 
striolata, areolis lateralibus nilidis serie punctorum laterali limitatis, inferne leviter 
transverse striatis; abdomine ovali, plerumque + longiore quam thorace , undique con- 
vexiusculo: segmentorum marginibus apicalibus politis brunneosubscariosis. 
Mas 13 lin. longus, pronoti utroque puncto oalloso striolaque marginis postici 
interrupta, genubus, tibiis tarsisque pallide flavis; vibiarum latere postico nigro; tegu- 
lis-nigro-flavoque variegatis. Valvula analis superior fulvicans, basi nigra, veluti Cr. 
armati longiuscula, rotundato subtriangula, superficie parce punctato-pilosella; val- : 
vula analis inferior deflexiuscula, apice rotundata. 
Pemina 2 Im. longa thorace undique nigro, genubus calcaribusque luteis; tibia- 
rum anticarum latere exteriore annulisque posteriorum basalibus sulphureis aut Gcitri- 
nis. Abdominis segmenta ventralia ante marginem apicalem in transversam seriem 
parce punctato pilosa: pilis longiusculis, pendulis, brunneis. Valvula analis superior 
basi latior apiceque angustior quam maris, tota nigra, superficie crebre profundo-punc- 
tata pilisque adpressis fulvis aut sub-aureo-nitidis rigidis munita; (pilis tamen basi 
valvule sepe detritis;) valvula analis inferior subulata. 
Vistelse. Träffas i Juli och Augusti månader på samma ställen som Cra- 
bro armatus , hannen mera sällan än honan. Den förre (SN) ha vi fångat i Ö- 
stergöthland om sommaren år 1834: d. 13 Juli vid Wadstena i Medhamra-ängen, 
— 27 Juli nära Motala i Fredensborgs Trägård, — den sednare (,eller 9.) äfven- 
ledes i Östergöthland, neml. 1835 d. 17 Juli vid Lärketorp nära Schienninge , 
och i Skåne 1838 d. 13 Augusti vid Kiviks Esperöd. 
Anmärlninyar. Denna Stekelart står i anseende till färg och kropps- 
form närmast Crabro armatus ; men ätskiljes från honom ganska lätt, emedan 
Crabro enescens 1:0) alltid är något större, 2:0) blott yttersta ändarne af an- 
tennskaftet gulaktiga, 3:0) munskölden låg och föga hvälfd samt i kanten ej 
insinuerad utan afrundad, 4:0) öfverkäkarne hela, utan någon' slags urringning 
