IV 



nävm«r fig ftimboin ben erna cUcv anbva af bcefa, fd att f)ait 

 bd tl)cfcö fiiarare wara en gven af någoii af bcnt än en ficlf» 

 ftänbiij ncrn. SDftaft iiv bcniia ncv« ictc mcv iiu cu, men ftiin» 

 bom fövctonima twå clkv fleve fåbana. ®cn balve mcbiansncr» 

 oeni5 gvcnar civo föUonbc: fu lut (nar »gr en en »{laiimlus su- 

 bulnaris ), [)n)illcn ntgdv från biftfdttctö batrc fiba ndrniaft h)tng« 

 bafen; ulnar»grencn (^ramului ulnaris), Ijwllfcn utgår från 

 bififfältct nära intitt etter ur beg batre t)örn, od) [(utligen ftl)' 

 loib»grcnen (ramulus styloideus), fom Utgår från biff fältet 

 ftray framom uUiar«9rencn, men ftunbom är blott en gren af bcnna. 

 §08 en bel arter o(^ familjer ti-äffaö l)ttcrligare framom fti)loib» 

 grenen eu femte gren: gIcnoibaI»greneu (ramulus gienoi- 

 dalis). Satwiugarneä neroer ocl) grenar äro bcfamma fom fram* 

 »uingarneö, men f)år träffaö ftunbom en fjette rjufmnb^ncrö när» 

 mafit intiö inre tanten af toingeu: ^joftborf al^ncrocu 

 (costa postdorsalis), l)wilfcn tillfammau meb fnbborfat» od| bor» 

 fal^neröerne utgör be få tallabe at)bomiuaI = nerocrne (costro 

 abdoniinales). 93afiuingarueé främre mebian=iieru (;ar odfå färre 

 grenar än franiiuingarnee. ®en eger loauligeu enbaft tlöcnne, 

 of ^toifta ben främre är ra bi almgrenen o^ ben batre fub» 

 ra bial»g renen, ©tnnbom är äfmen fubcoftal-ncruen, l^milten 

 cljeft brufar luara allbeleö fri, antingen en gren af främre me» 

 bian^nerucn, eller mib »uingbafcn mer eller minbrc långt fam» 

 manmufen meb benna. $iuru alla bei^fa neroer odi grenat 

 uariera ffoll mifaö fijr Ijwarje grnplJ oc^ famili ferftilbt, men 

 l)ela ontalet neroer finneö albrig tillftäbeä på en od) famma gång, 

 Ijloarföre neroulationen anfcö lonra fnllftänbig reban om 

 blott fnOcoftal-neruen, bdba mebian^neroerne o^ en eller flera 

 af abbominal=ncroerne finnas. Sib biftfältetö främre Ijiirn fin» 

 rea ofta ett rabialfält (areola radialis) eller öfmerloppöfält, 

 fom ftnnbom är genom en fort tmer^nero belabt i twenne eller ■ 

 flera fmärre, od) nti fjelfwa bifffåltet träffaö, bd betta är belabt 

 genom ()ela fin längb af en Ijjelpnero eller ett l^ielpmecf, ofta 

 ett inf tia tningt^fålt (areola Invectitla) nära mibten aft»ucr» 

 ueroen, Ijmilfet ftunbom fträder fig intill mingbafen. ^J3d bafmin» 

 garnc år ftunbom luingfåltet emellan fubcoftakieroen od) främre 

 inebianftamntcn nära ioingbafen belabt af en tioevneru, l^loori» 

 genom ett fhitet fubcof talf ål t (areola .subcdstalw) bilbaiJ. 



SfiJingavncö färgtccfning år i allmänljet minbre ftiin, ön 

 6oö 9U;oi)aloccrerne. S3jerta färger förefomma ml)*t fållan. 

 ';^årgerne äro fwertom bunlla od) bljftra. Gnboft några få, fåfom 

 ©elierne, Gatocalcrnc, ^^Infierne od) åtffilliga a)iott äro mera 

 Htmärfta genom fåvgeruoö elcganö, unbcr bet att f)oC ftörre belen 

 af be iifiiga ben gvd, bruna eller fioartattiga fårgen är ben 



