VI 



iiaturligtmiö ute (lömta någon niirinii od) tcfmci fåkbcé cubaft 

 i)(in[fa fort tib. ®c fövva bcvoniot i)a\\V)a ndijot liingvc lif':>lib 

 ml) l)änita bcvnnbev niiving nx blomniovnoe nc!tar cllcr af anbia 

 biitffov. ®e ftöne avtcvnc förtära ti(lorf)mcb voUcntorncn. (Ju 

 bet arter Ijänita fin näring på få fatt, ott be flabbranbc (jålla 

 fig ftiUa i luften nära ben blomma be luilja brffatta od) införa 

 berunbcr ben länga fpiraltungan i blommans lalt, Ijmarcmot 

 fiörfia bclen, foni cj äro mcö fd ftarf flljgförmäga utrnftabc, 

 futta fig pä blomman etler lucjtcn nnbcr föbanö H))pl)ämtttnbe. 



f^-öttcruc äro ()oä ,'pctcroccrerne näftan fins emedan lifa 

 länga ellcv ätniinftonc fullt utwertlabe, fä att iefe nugot pax är, 

 fäfoni 1)0'? nägra 9u)opaloeerer, förfri)mpta ocf) rubimeutära. Q\u 

 baft ett ejrotiftt flägtc: Cyllopoda, ^ar bet främre fotparet vnbi» 

 mentärt fåfom Satijroidce blanb Dagfiärilarne. 3 allmänljet 

 ävo föttevne mer ellcv minbve ftavft befläbba meb lubb eller fjäll. 

 SJägra arter Ijafma bem förfebbe nieb tjoeta od) täta Ijärbuftar 

 eller pcnftar, I)Wilfa l)oö fumliga dtev enbaft finnas pä framföt» 

 ternc. £»03 några, ferbeles ejotiffa arter, äro ifijnner^ct batföt» 

 terne änba till tarfens fifta Icb förfebbe meb en till tiuenne fibot 

 rigtab ()ärbrttäbnab, få att be berigenom lifna en ära. ipoö dt» 

 ftilliga anbra, fcrbeles blanb SJlåtarnc, äro batfötterueö tibier 

 li{fom nppbläfta, litiuäl mcrcnbclö blott I)oö Ijannarne. ©at= 

 föttcrne ^aflua näftan alltib tM od) ftunbom fi)ra mer eller 

 niinbrc utloeetlabe fporrar på tibierue. §)ögft fällou fatnaS be 

 I)elt oc'^ Ijdllet. 2:tbiernc äro bcriemtc be>uäpimbc meb en eller 

 flera raber tornar eller ftl)fwa borft, l)toilfa lifwäl l)os en bet 

 arter l)elt oc^ l)äUet fatnae. 3 tibierncö fpets finnaö ftnnboni 

 ticie på båbe framföttcr oc^ mellanfötter, belf. enbaft på be fift» 

 nömnbc en till tina gvoflua, temligen långt franiftäenbe taggar, 

 l)i\)ilfa bcremot l)o? be flefta anbra arter antingen l)elt od) l)ållct 

 fafnaP, eller äro blott l)ögft rubinicntära fört)anben. 



^'alpernco antal od) form är t)ögft »arievanbe od) fan bäft 

 ('.ffåbliggöras mib beftrifningen of be ferffilba familicrne. $iär 

 må blott anmärlaö, att Clofterocererne od) lUematocerevne falna 

 utmciflabe ntaj'iflar«palpcr od) ()af)iia, fäfom 9{l)opalocercrne, en» 

 baft (abial'polper, men ^oi" (i()etocererne föreloninm bäba flagen, 

 unbcv bet att orffä bäba flagen t)os fomliga arter allbeleö fo^ 

 JKIS. — Occller finnas I)06 en ganffa ftor bet, men fatnaö tjoö 

 onbra. ^^-arettnigouen ävo bels natna, bels Inbna, od) äro an« 

 tingen oniqifna af en vab gröfrc, borftlifa I)är, eller förfebba 

 meb Ijett od) t)ållet nalna tanter. .<r)o0 fomliga tunna be bctäcfaS 

 meb en t)år6npe från l)ali"fragcn, l)Wilten lift en capud)on bragcs 

 neb öfmer bem, eller meb ett locf, fom faftfitter på antennernes 

 nL'brc lebcr, Ijwiltct täggce tiUöata. — ^'annau är wautigeu tnllrig 



