29 



inediiinnerven ; således intet »lutet fält framom dhkfaltet. R a- 

 dia I fältet på framvingarne litet, och mediannerven der 

 bakom lika tjock sotn eljest. I n .s k j u t n i n g s f (i 1 t e t på 

 alla vingarrio triangelformigt. 



Slägtet tyckes med hänseende till vingform och antenner 

 bilda en iifvergäng frän föregående familj till de egentliga Bom- 

 byces. Endast fä arter äro kändu och alla lefva de såsom lar- 

 ver inuti trädstammar. Fjärilarne äro i rörelse endast om nat- 

 ten och liafva en tung, suriande flygt. Honan flyger sällan, 

 hvarlöre hannen uppsöker henne. Kndast sedan hon blifvit be- 

 fruktad flyger hon omkring för att lägga sina ägg, livilkot sker 

 på triidstanimar, olla ned mot r«ten, ocli nästan endast på så- 

 dane som äro sjukliga och angripna af röta. En del arter upp- 

 gå äfven i burgregionen. Honan är större än hannen och har 

 kortare lameller på antennorne. 



JLI I Illa 11 ii a 'ri-ädJMiareil. (C. lignipcrda Fabr.) 

 Atis albo-cincreis, fusco-nebulosis, strigis niyris trans- 

 versis, anastomosantibus ; cnllnri alho-cinereo, margine och- 

 raceo ; thorace fascia posiica atra. 



Vingarnu hvitgråa, brunnammiga, med talrika svarta, nät- 

 formigt sammanstötande tverstreck; halskragen hvitgrå med ock- 

 ragul kant; tliorax baktill med ett svart tverbaud. 



Syn. Cossus ligniperda. Fabr. E. S. III. 2. 3. 

 1. Ochs Schm III. 90. 1. Boisd. Ind. melh. 75. 

 602. God. Lep. IV. 47. t. 3. f. 1. Bohem. Bomb. 

 Sv. 187 1. Kayser. Schm. 181. t. 64. II e i n e m. 

 Scbm. I. 168. Bomöyx oossus. Lin. S. N I. 2. 827. 

 63. F. S. 295. 1114. Hiibn. Bomb. 4(i. f. 198. 



Trädödaren tillhör en af de mera allmänna arterne inom 

 södr.i Svcrge och Danmark, der Ijärilen väl mera sällan träffas, 

 emedan han endast om natten är i rörelse, och om dagen hål- 

 ler sig dold, men der larven så mycket oftare blir sedd krypa 

 omkring midt om dagen, sedan han lemnat den trädstam, livari 

 han lefvat, och bcgifvit sig ut for att uppsöka passande ställe 

 för förpupiiingen. Huru högt arten egentligen går mot norden 



