35 



serskilda slida, som är utstående frän kroppen och skild frän 

 denna och de öfriga. Hon liknar således mer en pupa till en 

 skalbagge, än till en fjäril. 



I. Snigelspinnare-slägtet. 



(ll(-1ero;£enea. KNOCK.) 

 (Limacodes L at r.) 



AntenncB maris örevissime serratos aut simplioes ,• fe- 

 mina simpli-ces. Åreola discoid alia al. omnium bi- 

 parlita, pars ejus anterior al. po^Ucarum parte posteriore 

 hrevior. Itamulus metacarpalis al. anticarum ex 

 <mgulo anteriore areolae discoidalie ortens, nec cum ramulo 

 carpali in trunco communi conjunctus. Ramulu s r adi- 

 ti I i s et suhradialis al. poslinarum ess angulo anteriore are- 

 •olvB orientes. 



Antenner ne hos hannen mycket kort aägtaudade el- 

 ler enkla; hos honan enkla. Diskfältet pä alla vingarne 

 tvädeladt och dess fräwire del på bakvingarne kortare än den 

 bakre. Metacarpalgrenen p$ frainvingarne utgår från 

 ■diskfältets frainire hörn ocii är icke i en kort gemensam stam 

 förenad med carpalgrenen. R a d i a I- och subradial-grenarnc 

 på bakvingarne utgå frÅn disklältets främre hörn. 



Slägtet tillhör uteslutande löfskogarne och låglandet. In- 

 gendera af desä arter g^r upp på fjellen i bergsregionen. Deras 

 larver sammanspiana sin äggrunda kokung emellan ett samman- 

 rulladt blad samt förse den med ett serskildt lock, genom hvars 

 undanskjutande fjärilen skall bere<la sig utgång. Uti denna ko- 

 kong ligger larven of.irvand|ad viutrcn öfver tills nästa vår, då 

 han öfvergår i pupa, hvilket sker fjorton^dagar eller tre veckor 

 förr än fjärilen skall kläckas. Denne är ondast i rörelse om 

 natten, men sitter om dagen orörlig på trädgrenar, derifrån den 

 lätt nedfaller då grenen skaka.». 



a^ B a k f ö 1 1 e r « e med 4 sporrar. 



