67 



snmt sesaiiioidgrenen komma frän diskfältets frnmre hörn för- 

 benade i goniensam stam. Subradialgretien på bakvin- 

 garne kommer ensam från främre liörnet, men den oberoende 

 uerve'*. och slyioidgrenen, 8oni äro sinsemellan skilda, komma 

 frän bakre hörnet af diskfÄltet. T vernerven, som sluter 

 bakvingarnes diskfält, lir mycket »nedgående och starkt knäböjd, 

 men lik de öfriga. Larven är glest hårig, försedd med nå- 

 gra hårbeviixna vårtor och lefver såsom yngre i större .sällskap. 

 Pupan naken, trubbig; kokongen oval, hårdskalig, bestående 

 af silke. 



Delta siägte tillhör auväl låglandet som fjellen, på hvilka 

 arterne uppstiga ända in mot trädgränsen, Ärlernes vingar äro 

 helbräddade och liksom hos föregående tätt belagda med fjäll, 

 så att de äro mycket tjocka. Deras larver förekomma, då de 

 ännu äro unga, ! större samhällen, men sprida sig sedan de 

 blifvit mera vuxna. Från föregående slägtes skilja de sig genast 

 genom sin mycket glesa hurbetäckning, och genom de tydliga 

 hårbevuxna vårtorne, hvarmed de aro här och der försedda. Do 

 öfvervintra liksom föregående slägtes och framkomma ur sitt vin- 

 terläger iöljande våren. Förpupningen sker uti en temligen fast 

 kokong, som fästes mellan sainmanspunna blad eller vid någon 

 gren på den buske, deraf larven hemlat sin näring, men är lik- 

 väl icke pergaiiientartad och så hård som hos föregående siägte. 

 Fjiirilarnes flygt är temligen snabb, men mera jemn och stadig 

 än de egentlige Spinnarnes. Hannarne öro i rörelse äfven un- 

 der dagen, men honorne ej förr än under natten. Likväl äro 

 dessa mera tröga. Hit hörer inom vår Faunas område icke mer 

 än en art: 



Hngtoriisspiiinareil. (T. crateegi L i n.) 



Alis cinereis, anticis fascia transversa lata, extrorsum 

 •iinuato-dentata, ohscuriori; posticis striga obsolete fusca. 



Vingarne hvitgråa, de främre med ett bredt, utåt vågtau- 

 dadt, mörkare tverband; de bakre med en otydlig, brun tver- 

 strioima. 



