dess fjerde liuduoieningon är öfvcr.siuiiden, Inaiclter larveme 

 skilja sig fr&n hvarandra, men sknlle det dessförinnan blifva 

 förstört ulan att alla larverne omkomma, bygga de qvarlefvande 

 sig elt annat. Skulle återigen träder, hvarpå det ursprungliga 

 ntistet Hf, icke liingre lemna tillriicklig föda, vandra larverne 

 derifrån och Iakttaga derunder en vis» ordning. De vancJra då 

 i en I&ng rad, bestående af flera leder, .»on) iiro djupast i niidien, 

 så att raden mot håda ändar afsmalnar. Larverne äro dä. lik- 

 som när de livila 1 nästet, fatt packade till hvarandra, och blif- 

 va de under sådan sin vandring oroade, får nian se samma rö- 

 relser som då de oroas i nästet. Kn dylik ordning iakl(a<;a de 

 äfven i viss mon när de från näslot vandra längs grenarne för 

 att söka sin föda. Äfven då framtåga de i temligcn ordnade 

 leder, hvilka först upplösas sedan de hunnit fram (ill bladen. 

 Af dessa förtäras de först, som äro när.iiast nästet, hvarföte 

 vandringarne blifva längre för hvarje gång familjen varit ute att 

 provianlera. Sedan familjen skingrat sig och fnrpupningstiden 

 är inne, uppsöker livarje larv siit scrskilda ställe, der han kan 

 spinna sin kokong. För alt välja sig detta kan han begifva 

 sig långt från det ställe, der lian blifvit kläckt, och man ser 

 derföre larverne vid denna tid, eller i Juni månad, snabbt kring- 

 krypa på trädgårdsgångar, trädstammar, väggar och plank. Se- 

 dan stället är funnet, spinnes en tunn kokong af hviit silke, 

 hvilken fästes vid en gren, under en takås, vid en vägg, uti 

 ihåliga träd eller på andra passande slällen. Etier tre veckors 

 förlopp framkommer fjärilen. 



Såsom larv gör arteii betydlig skada på fruktträden, hvilka 

 han, då han någon gång föreiiommc- i mängd, äter alldeles Kala. 

 Isynnerhet äpple-, plommon- och päronträden äro uts.iiia för 

 hans fiirstörande inverkan. Men han angriper äfven i skogarnc 

 hägg. slån, pil, liagforn. elc, björk, alm och poppel. I nödfall 



