P u p a n är öiarkt iilrumlafl, i bada iindar trubbig, samt. 

 till färgen IjuSbruii med gultriina ringar pä abdomlnnlregioncn. 

 Kokungen lidrd ocli last samt gulgrå eller brunaktig. 



3. (allla UllgUIII|>t>BC. (E. catax L i n) 



Alis maris luleis, femince l^rurMcis, anticis macula dis- 

 coidnli alba, nigrocincta, strigaque postiea flava. 



Vingariie bos banncn gnldeula, hos iiotian bruna; de främ- 

 re mod en Init svarlbegransad diskflack ocb en gul tverstrimma 

 utanföre diskfiillel. 



Syn. Bomhyx catax Lin. S N. I. 2. 815. 27 V. 

 S. 293. 1108. W.V. p. 57. 3. B. eoeria Knock 

 Beiir. J. 2fi. 6. Fabr. E. S. III. 1.72. II u b n. Bomb. 

 t. 38 f 166. 167. God Lepid. IV. t. II. f. 3. 4. B. 

 lerilipes E s p. Schni. III. 91. t. 16. f. 6 — 9. t. 17. f. 

 1. Gaslropnchti everia O c h .s. Sclim. III. 287. 20, 

 Kays. Sclim. 205. t. 84. Guslrop. catax il e i n e m. 

 Scbm. I. 210. 



Det .ir endast ])ä grund af Linnés beskrilning ocb lians 

 yttrande I Fanna Svecioa att arlen förokomn)er i Bl. kinge, som 

 vi bär npptaga den bland Skandinaviska fjärilar. Den bar, seå 

 vidt bekant är, icke sedan Linnés tid blifvit återfunnen in- 

 om landet ocb vi skulle bafva trott, att den af bonom upptagits 

 bland Svenska fjärilar på grund af nSgot utländskt exemplar, 

 som genom misstag blilVit insatt bland en samling af svenska 

 arter, om ban icko bestämt uppgifvit Blekinge såsom lokal. Vid 

 den ringa iip[)mäiksamliet, som ni.-in hittills egnat åt våra fjä- 

 rilar, är det ganska möjligt att arlen blifvit lörbisedd liksom åt- 

 skillipa lindra, hviika .sedan Linnés tid icke förr än helt 

 nyligen återfunnits, ocb att den -"åledes verkligen förekommer 

 inom landet ehuru sällsynt. Kedan Lasj)eyrés bar bevisat 

 att denna ocb icke föregående är Linnés B. catax, hvilkot 

 älven Z e 1 1 e r sedermera ådagalagt uti Stett. Ent. Zeitung för 

 år 1847. FlygiidcM infaller i September. Larveinc lofva la- 

 miljvis p.^ slanbu-kar, vilda körsbärsträd, björkar och yngre ekar 



