96 



cinereis fascia Irnnsversa fuico-marginata albo- 

 cinerea, haud ferrugineo-induta, punctoqiie 

 discoiddli allto. 



Barri^pinn rcii löiekoiMiiier i b;>rrskog;»rne iifver allt mer 

 eller mindre talrik i lielu Danmark, siidraoeh medlerst;» Sveriije 

 ända iifver Uplands polhiijd, men nordligare bcirjar den blifva 

 mera sällsynt. Dock finnes den älven inom Lappmarkerna 

 (Z e 1 1.). I Norrje ar den deremol; endast trälFad vid Chrisli- 

 ania ocli Ur der siillsynt (S i e b k e.) och måhiinda den knapt 

 går vesdigare pä var hallo. Sådant skulle åtminstone atnmma 

 öfvercns med dess mera östliga riktning inom Europa för öfrigt, 

 alldenstund den icke enligt St aln ton lar förekomma inom 

 Englund och är i Frankrike •Jäll.iynt, men deremot i östra de- 

 larne af Tyskland, i Ryssland och Sibirien högst allmän. I medio 

 af Juli, men stundom sednarc och stundom något tidigare allt 

 etter väderlekens beskaffenhet imaller flygtiden. Honorne, som 

 äro mycket tröga, flyga sällan om dagen, och äfven uiot aftonen 

 är deras flygt ovig och långsam. Hcl-t aitta de stilla på träd- 

 stamiiiariie, vanligen knapt högre än 4 — 5 fot, på den sidan af 

 stammen, som är vänd från vindon. Vid samma höjd sitta ock 

 hannarno under dagen, men de äro likväl mera lifliga och de- 

 ras flygt är snabbare. Mot aflnarne äro de i rörelse, flygande 

 frän det ena trädet till det andra för att söka honorne. Då 

 fj:iri!en sitter på trädslanmiarne, liknar den i hast en barkflisa, 

 så att man' lätt förhi.-<er den. Honan lägger på trädens bark vid 

 nämnde höjd sina ägg, iivilka äro 100—250 till antalet. Stun- 

 dom fäster hon dem vid barren eller pä smärre grenar, men al- 

 drig alla på ett och samma ställe, icke eller i högar utan mera 

 spridda och löga lätt intill hvarandra. Efter 2 — 4 veckors för- 

 lopp, allt efie"- som väderleken är mer eller mindre gynsani, 

 kläckas larverne 



Dessa, som äro bland de förderfliga.slo i'ör barrtraden, sprida 



