107 



Arlen, som erliäTirt sift svensk/i namn mr följe af sin klnni- 

 piga kropp, är temligen allmän uti danska )iertigdömena och på 

 .Tulland, men förekommer äfven pfi öarne. Inom Sverige är den 

 funnen i eödra provinsPrne af T liu n b e r g utan att lokalen 

 är närmare känd, och Prof. B o h e m a n har träffat honom i 

 Upland. Inom Norige är den en enda gSng funnen lid Chri- 

 stiania (Siehke). Den är således en af vår halfös sällsyn- 

 tare arter. Dess Ilygtid infaller i Juni och .Tuli månader. Lar- 

 ven lefver enslig på flera slags gräs, särdeles på Dactylis glo- 

 merata, och kläckcs ur ägget under liösten. Sedan han öfver- 

 vintrat träffas han åter i Maj och .luni, under hvilken sistnämn- 

 de månad han vanligen IVirpupas. Sin kokong spinner han 

 vid nägot grässtrå och tillbringar här såsom pupa 3 — 4 vec- 

 kor. Inom öfriga Europa tillhtir arton påväl låglandet som bergs- 

 trakternc, men är i desse sednare säKcynfare. Han förekommer 

 tillochmed j)ä de högre Ilarzbcrgcn ocli uppehåller sig före- 

 trädesvis i skuggrika skogslundar. 



B e s k r. Antennernes skaft gult; lamellernc hos hannen 

 brunaktig.-i, hos honan gula. Hufvud och thorax hos hannen 

 brunakligt gulgråa och abdomen gulaktigj men hela kroppen hos 

 honan gul. 



Hanne. Framvingarne ofvan brnnaktigt gula eller grå- 

 gula med en brunaktig, något vågig, offa otydlig tverstrimma 

 nära basen, samt en annan svartbriin tverstrimma iilver disken. 

 Den sednare, hvilken i inkantcn börjar nära den förra men ut- 

 löper i vingspetsen, är utåt begränsad med hvitt. Emellan båda 

 finnes vid diskfällefs slut en njurformig, hvit fläck och framom 

 denn.T en iivit punkt. Nära utkanten går en svartbrun, vågig 

 och småtandad tver.strimma, hvilken likväl stundom är mycket 

 otydlig, Bakvingarne äro ofvan gulgråa med en otydlig mörkare 

 tverstrimma. Undertill Sro alla vingarne gulbrunaktiga med en 

 svartbrun tverstrimma, som på framvingarne ofta räcker från 

 vingspetsen endast till midten af disken. 



Honan, som är större än hannen, har vingarne på båda 

 sidor antingen blekgula eller brungula, men för öfrigt tecknade 

 såsom hos hannen. 



