148 
Radialgrenen på bakvingarne upprinner från främre sidan 
af diskfältet, men subradialgrenen från samma fiälts främre hörn. 
Liksom föregående slägte äro arterne af detta egentligen i 
rörelse om natten, men hannarne äro dock ganska lifliga äfven 
midt på dagen då det är lugnt. Fjärilarno förekomma i tvenne 
generationer om året, 
Allmänna Sikelvingen, (D. cultraria Fabr.) 
Alis supra ferrugineo-fulvis, fascia obscuriore anticarum, 
Vingarno ofvan rostgula, de främre med mörkare tverband. 
Syn. Phalena cultraria Fabr, S. E. 621, E. S. 
II. 133. 17. Thunb. Diss, Ins, Suee, I. pag. 6. Bom- 
byx unguicula Hiibn, Bomb. t. 12. f. 48. Text. 114, 
6. Platypteryx unguicula Treitsch. Schm. V. 3, 
414, 6. Dup. Lep. VIII 86. t. 140. 4. Kays. Schm, 
210. 1. Platypt. cultraria H einem, Schm, I. 192. 
41. Drepana unguicula Bohem. Bomb, S. 1535, 4. 
Denna Sikelvinge, den enda art af slägtet som tillhör vår 
fauna, finnes uteslutande i bokeskogarne och träffas derföre endast 
inom Danmark, i Skåne och Biekinge, der den förekommer i 
Maj och sedan återigen i Juli och Augusti månader ej serdeles 
sällsynt, Larven lefver af bok, och enligt T reitschkoe äfven 
af ek. Enligt Esper skall den derjemte anlita slån och pil- 
arter. Den spinner sin kokong emellan bladen af näringsplantan 
och då den retas rigtar den främre och bakre delarne af krop- 
pen i höjden liksom larven till Gaffelsvans-slägtet, hvilken den ock 
till formen mycket liknar. 
Beskr, Antennerne bruna. Hufvudet gult. Thorax brun- 
gul. Abdomen stötande i grått med hvita ledfogningar. Fötterne 
gulbruna, 
Hanne och hona likna hvarandra till färgen, utom deri 
att den sednare är något blekare, Hon är älven större än han- 
nen. Framvingarne ofvan rostgula med tvenne ljusgula, inåt 
rödbrvnaktigt begränsade tverlinier, emellan hvilka grundfärgen 
är mera rödbrun, hvarigenom således ett tverband öfver vingen 
uppkommer, hvilket i disken prydes af en föga märkbar svart 
