170 
tiga trådar. Pupamn med trubbig anus, hyilar i en hård, per- 
gamentlik kokong, deri söndergnagade spånor äro inväfda, 
Utom hvad diagnosen gifver vid handen skiljer detta slägte 
sig från föregående derigenom att subradialerenen på framvin- 
garne söndrar sig förr än metacarpalgrenen från den gemen- 
samma stammen, hvaremot förhållandet är tvertom hos föregå- 
ende, Radial- och subradialgrenarne äro på bakvingarne före- 
nade i en kort stam utanföre diskfältet, Enligt regeln är också 
alltid radialfält tillstädes på framvingarne; endast undantagsvis 
saknas det, men antydes då genom en springa i nervystammen 
på det ställe, der det skulle hafva sin plats. Oberoende nerven 
på bakvingarne är sällan hos ett och annat individ utåt försvin- 
nande, Larven är också till formen betydligt olik föregående 
slägten och skiljer sig äfven från alla andra inom familjen utom 
från följande slägtes. Hufvudet är retractilt och ryggen är böjd 
i form af en kantig puckel; kroppen, som framtill är tjock 
och tver, afsmalnar baktill och slutar i tvenne temligen långa 
spröt, hvilka hvardera ega en extensil, fin vch köttig tråd, som, 
då den utsträckes, ofta i spetsen sammanrullas såsom en urfjä- 
der. Då larven är ung, har han på hvardera sidan om hufvudet 
en knappformig utvext, som liknar ett utstående öra. När han 
hvilar, upplyfter han hufvud och analända och håller sig fast 
endast med abdominalfötterne. = Bröstfötterne, som äro korta, 
håller han under hvilan indragna, liksom föregående slägtes lar- 
ver. Vingarne hos våra arter äro tunnt fjällbelagda och derföro 
halft genomskinliga. 
1. Allmänna Gaffelsvansen. (C. vinula Lin, ) 
Alis maris albidis, feming cinereo-albis, punctis strigis- 
que fuscis, repandis dentatisque ; abdomine maculis biseriatis 
nigris, 
Vingarne hos hannen hvitaktiga, hos honan gråhvita, med 
svartbruna punkter och tverstrimmor ; desse sednare slingrande 
och tandade; abdomen med tvenne rader svarta fläckar, 
