190 
Heinem, Schm. I. 225. Bombyx serrata Thun )b. 
Diss. Ins, Sv. III. 47. 
Smalstjerten är sedan Thunbergs tid känd såsom en 
svenska faunans tillhörighet, men är ända hittills bögst sällan 
funnen, Endast i Westergöthland (Gyllen hal), vid Upsala, 
(Aurivillius), iUpland (D alm) och Småland (Ljungh) 
är han ännu anmärkt. Inom Danmark och Norige har man än- 
nu ej funnit honom, Tan tillhör uteslutande ekeskogarne, och 
flygtiden inträffar i Maj och Juni. Larven träffas från Juli till 
September månad enslig på ek, 
Beskr, Antennerne rostgula, Hufvud och thorax brun=- 
gråa; skuldertäckarne kantade med svartbrunt. Abdomen brungrå. 
Hanne och hona. Framvingarne ofvan gulgråa med 
tre svartbruna, taggiga tverstrimmor, al hvilka de tvenne inre 
äro tydliga och skarpt markerade, men den yttre är matt och 
otydlig samt prydes på hvarje vingnerv med en hvit punkt, 
Diskfältets tvernery år starkt svartbrun och snedt mot honom 
sitter i vingens framkant en svartbrun streck, Nära utkanten 
går en rad mer eller mindre tydliga svartbruna fläckar, Isjoll- 
va utkanten finnes en grof, svartbrun linea, som genombrytes 
af de der gulaktiga nerverne. ”Tanden i inkanten är svartbrun= 
aktig. Bakvingarne ofvan gulhvita, i framkanten gråa, Under- 
till äro alla vingarne gråaktigt hvita, 
Larven är tjock, valsformig, till färgen gulgrön med en 
mörkgrön, af 2 hvita långslinier kantad rygglinea, och en gul- 
aktig långslinea på hvarje sida om ryggen; på sidorne af bröst- 
ringarne en röd, gulkantad strimma; på sidorne af hvarocken 
af de öfriga kroppsringarne en röd, nedtill gulkantad snedstreck, 
ofvan hvilken stå flera hvita punkter, buksidan mörkgrön; huf- 
vudet grönt ned 4 gula streck och rödaktig sidokant. 
Pupan svart med blekare segmeutkanter å abdominalregi- 
onen och knöttrig analspets. 
IX, Tandvingeslägtet. 
(Notodomnta Ochs. Stephb.) 
Antenne maris usque in apicem pectinate, femina 
obsoletissime serrate. Palpi minuti. Lingua brevis- 
