198 
tvåtandad och hvarje tand eger i spetsen en kort hårpense!, 
Honans äro enkla och utan både lameller och tänder. Radi- 
alföltet på framvingarne är långsträckt och ur dess spets ut- 
går subradialgrenen samt carpal- och metacarpalgrenarne an- 
tingen förenade i gemensam stam eller subradialgrenen skild 
från de öfrige. När de äro förenade i gemensam stam, skiljer 
sig den sednare grenen altid från stammen förr än metacar- 
palgrenen.  Ulnargrenen på bakvingarne utgår altid från disk- 
fältets bakre hörn, altid långt från styloidgrenen, som utgår ur 
nyssnämnda hörn, Arterne ha icke mer än en generation om 
året och puporne öfvervintra. 'Tanden i framvingarnes inkant 
mycket liten, så att i inkanten snarare är ett hak än en tand. 
1. Hvita Hakvingen. (M. bicoloria W. V.) 
Alis niveis; anticis fascia macularia, transversa, nigro- 
inducta, aliaque ad marginem interiorem, longitudinali, cum 
priore angulum formante, julvis. 
Vingarne snöhvita; de främre med ett af fläckar beståen- 
de rödgult tverband öfver disken, hvilket har svarta teckningar, 
och ett annat vid inkanten, som bildar en vinkel mot det förra, 
Syn. Bomb. bicoloria W. V. 49. Esp. Schm, II 
217. t. 41, f. 7. Bomb. bicolora Fabr. E. S. III 1. 
459. 162. Hiibn. Bomb, t, 5. f. 18. God, Lepid, IV. 
207. t. 20 f. 1. Notodonta bieolora Och 8. Schm. IL 
73, Bohem. Bomb, Sv. 175. Kay s. Schm, 228. t, 
74. Microdonta bicoloria Hein em Schm. I, 228. 
Hvita hakvingen är högst sällsynt och har hittills endast 
blifvit funnen i Sveriges östra provinser, såsom i Östergötland 
(Gyllenhal) och vid Trolle-Ljungby i nordöstra Skåne. 
Inom Danmark och Norize synes han helt och hållet saknas 
äfvensom i Sveriges vestra provinser. Dess flygtid infaller i 
Maj och Juni och larven träffas i Juli och Augusti på björk, 
der han uppehåller sig på de högsta grenarne, Blott mycket 
sällan finnes han på buskartade björkar, Den förpupar sig på 
marken bland nedfallna blad och mossa, 
