250 
vingarne saknas, Dorsalnerven på framvingarne kommer 
från basen med enkel rot och carpalgrenen är altid tvågrenig. 
Larven har 14 fötter, är spulformig och lefver i öppen dag 
samt eger hårbärande vårtor. Pupan hvilar i pargamentar- 
tad båtformig kokong. 
De äldre författarne hafva nästan samtligen hänfört gruppen 
till pyraliderne, men alla de nyare äro ense derom att ställa den 
i närbeten af Lithosierne, med hvilka arterne af de flesta be- 
traktas såsom utgörande en familj. Endast Gnuenee och 
Speyer hafva afskildt dem såsom egen familj, hvilken den 
sednare dock försätter bland Noctuze, dit de lika litet kunna 
höra som de båda föregående, Gruppen utgör tydligen en na- 
turlig öfvergång från förra till den följande, från hvilken den 
genom nervulation och metamorphossätt skiljex sig tillräckligt 
för aft bilda en egen afdelning inom familjen. Hithörande fjär- 
ilar hafva något pyralidartadt uti sin habitus. Under hvilan hålla 
de framvingarne platt nedliggande och bakåtriktade, så att de 
betäcka bakvingarne, och djuren sitta på detta sätt hårdt tryckta 
mot plank eller trädstammar, der de temligen lätt upptäckas till 
följe af den merendels ljust gråaktiga färgen. Framvingarne 
ega på öfre sidan längs främre mediannerven 3:ne uppstående 
fjällgrupper, som bilda små pucklar eller bubblor. Dessa af- 
slipas likväl lätt om djuren ovårdsamt handteras, när de fångas, 
eller om fjärilarne flugit längre tid,. sedan de framkläckts. 
Häraf kommer det sig att dessa pucklar ofta tyckas saknas å 
sådana exemplar, gom blifvit fångade i det fria, Hos nykläckta 
deremot äro de tydliga och falla genast i ögat. Om aftnarne 
infinna sig åtskilliga hithörande arter på starkt luktande blom- 
mor för att suga nektar, och kunna då lätt fångas. Om dagarne 
deremot sitta de stilla och måste då uppsökas på sina gömställen” 
Af gruppen är ej mer än ett slägte kändt. 
