260 
mycket tunnt fjällbelagda vingar. Hannens abdomen slutar 
med tyenne långa utåt bredare och rundade sidoktaffar, mellan 
hvilka genitalierne ligga dolda. Emellan dessa sidoklaffar ut- 
skjuta ofvantill från sista abdominalsegmentet flera långa bor- 
ster. Honans abdomen är trubbig. Den starkt ludna basleden 
på antennerne begagnas att under hvilan betäcka ögonen lik- 
som vore den ett lock, Antennerne läggas derunder bakåt 
under framvingarne. Fjärilarne äro endast i rörelse sent oni 
aftnarne samt under nätterne och äro mera nattliga djur in 
andra inom gruppen, De hvila under dagen på trädstammar; 
väggar eller klippor. 
1. Hinnvingen. (D. mundana Lin.) 
Alis sordide albido- hyalinis, anticis -fasciis 2 trans- 
versis, denticulatis, angustis, punctoque discoidali fuscis. 
Vingarne smutsigt hvitaktiga, genomskinliga; de främre 
med 2 småtandade, smala, bruna tverband och en brun punkt 
i disken, 
Syn. Tortrix mundana Lin, F. S. 349. 1343. 
Attacus mundana Lin, S. N. I. 2. 812. 17. Bombyx 
munda Fabr, E. 8. II 1, 482, 236. Bomb. nuda 
Hiibn. Bomb, t. 17. f. 63. 64. Lithosia mundana 
Ochs. Schm, HI. 160. Kays. Schm. 258. = Callimor- 
pha mundana God, Lep. IV. 397. t. 40. f. 7. Nudaria 
mundana Bohem,. Bonb, S. 108. 1. Staint. Mannal. 
I. 141. Snellen Vlind. V. Nederl, I, 143. New. Br. Moth, 
27. Nola mundana Heinem. Schm, I. 272, 
Hinnvingen förekommer temligen allmänt i Danmark och 
södra Sverige på fuktiga ställen bland buskar, på klippor, mu- 
rar och gamla tak under Juni och Juli månader. Inom Sveri- 
ge är den nordligast träffad i Bobuslän (Bohem) och vid Sköfde 
i Vestergöthland (Edgren), samt inom Norige vid Christi- 
ania, i Gudbrandsdalen (Siebke) ock vid Bergen (Vocke). 
Då den, ehuru förekommande i Blekinge (t, ex. vid Carlshamn) 
