286 
fa. Radialgrenen på framvingarne utlöper i subeostalner- 
ven, så att ett slutet subcostaltält bildas framföre diskfältet, 
Oberoende nerven finnes alltid på framvingarne och upp-= 
rinner mr diskfältet, men på bakvingarne är den antingen utan- 
före diskfältet förenad med styloidgrenen i gemensam stam, 
eller saknas den helt och hället. Subcostalnerven på 
hakvingarne skiljer sig från medisannerven nära diskfältets midt. 
Radial- och subradialgrenarne på bakvingatne komma före- 
sade i gemensam stam från främre hörnet af diskfältet, men 
styloid och ulnargrenarne komma skilda från hvarandra ur 
samma fälts bakre hörn, Radialfält saknas på framvingar- 
ne. Sesamovidgren finnes på framvingarne och utgår från 
dist fältet; den tvågrenige carpalgrenen, som är förenad i 
gemensam stam med metacarpalgrenen, utgår ur samma fälts 
trämre hörn, Styloidgrenen på framvingarne utkommer 
från diskfältet skild från ulnargrenen. Framvingarne bre- 
da, något rundade. ILarven lefver på lafvar,. Pupan nå- 
got bukig; hvilar i en tunn kvkong. 
Från föregående slägte skiljes detta genast genom de ut- 
åt bredare, i spetsen mera afrundade framvingarne, hvilka un- 
der bvilan icke veckas så mycket och så att säga svepas om- 
kring abdomen, utan läggas mera platt öfver de bakre, Han- 
narnes antenner äro också mera starkt hårige samt försedde 
med längre borster. Derjemte finnes på bakre delen af bröstet 
en trosidig, blåsformig, men likväl något nedplattad, kal fläck, 
som dock är märkbarare hos hannen än hos honan, Denna 
fläck kallas af Laboulbéne, som först anmärkt och beskrit- 
vit den, ett musikinstrument, emedan han förmodar det vara 
organet för det ljud, hän varsnat att åtskilliga arter af slägtet 
gilva från sig. Äfven Guenée har gifvit akt på detta ljud 
och han liknar det vid ett urs itererade knäppande eller det 
knackande, som ästadkommes af Anobie-larver. Han varsnade 
det, då ban mellan fingrarne höll fjärilen vid thorax, HLarver- 
ne öfvervintra såsom unga, men arternes historia är ännu icke 
så känd, att man med full visshet kan afgöra hvad som är art 
eller blott lokalvarietet, emedan en del äro ytterst lika hvarandra: 
