329 
Varieteten skiljer sig endast derigenom, att punkterne 
på framvingarne sammanflyta med hvarandra, så att de bilda : 
greniga, långsgående linier. 
Larven mörkbrun, med svarta eller grå vårtor, som 
bära glänsande svarta hårpenslar; en rödgul linea längs ryggen. 
Andhålen krithvita. Hufvudet svart, med rödgul vinkel, 
Pupan glänsande svart, orörlig, Kokongen grå, upp- 
blandad med larvens hår. 
3. Hvita Tigerspinnaren (3. urtice E sp.). 
Alis ulbis, punctis paucis nigris sparsis; anlicis gra- 
cilioribus, elongatis, posticis infra immaculatis Il. punecto 
minutissimo discoidali nigro; abdomine supra fulvo-lute- 
scente, quinquefariam nigro-maculato. 
Vingarne hvita, med några få, svarta, spridda punkter; 
de främre smärtare och långsträckta; de bakre undertill 
ofläckade eller med en liten svart punkt i disken; abdömen 
ofvan rödgulaktig med 5 rader svarta fläckar, 
Syn. Bombyx urtice Esp. Schm, IV, 20, t, 83.f,2. 
Hibn, Bomb. t, 35, f. 154. Eyprepia urtice Ochs. 
Schm. II, 357. Chelonia urtice G od. Lep, IV. 365. 
t. 37. f. I. Arctia uttice Bohem, Bomb. Sv, 121, 
Heinem, Schm, I, 249, Spilosoma urtice Kay :s. 
Schm, 243, Spilosoma papyratia Staint. Manual. 
I, 147, 
Arten förekommer der och hvar i Danmark dö Sjerlaa 
sydligaste provinser, Skåne och Blekinge, på fuktigare ställen 
i trädgårdar, parker och lundar. Dess flygtid och lefnadssätt 
är lika föregående arts, Larven lefver på Menyanthes tri- 
foliata, Mentha, Nepeta, Tanacetum balsamita, Plantago, 
Rumezx aqvaticus, Polygonum persicaria, Urtica och åtskilliga 
Carex-arter, 
Beskr. Arten liknar föregående ganska mycket ' och 
är svår att derifrån skilja, Larven är deremot ganska olik 
föregåendes, Arten har också af flera blifvit ansedd såsom 
varietet af föregående, men skiljes- lätt derifrån genom fram- 
vingarnes form, Dessa äro mera långsträckta och ej så breda; 
de äro mer än dubbelt så långa som breda, under det att 
42 
