350 
Larven rosenröd eller brunröd eller gröngul, med sam- 
metsvarta ledfogningar, luden med 4 tverhuggna gula eller 
rödaktiga hårborstar på ryggen och en rosenröd, lång, horn- 
lik hårpensel på sista segmentet, Hårens på vårtorne färg är 
föränderlig, än rosenröd, än brunröd, Hufvudet gulaktigt. 
Pupan svartbrun, bakåt rödbrun, med gula hårpenslar. 
Amnaltaggen stjelkformig, i spetsen försedd med fina småhakar. 
Kokongen dubbel, gulaktig, den yttre tunn och uppblandad med 
larvens hår, den inre stark och halft genomskinlig. 
Äggen runda, något nedtryckta, hvitaktiga eller ljusbru- 
na, med en mörkare midtelpunkt, 
2. Hvitaktiga Harfoten (D. abietis W. V.) 
Alis anticis albis, fusco-irroratis, fasciisque tribus trans- 
versig dentatis, macula discoidali ramosa punectisque mar- 
ginalibus fuscis; posticis maris cinereis, feminea albidis, 
macula discoidali fasciaque transversa obscurioribus ob- 
soletis. 
Framvingarne hvita, brunflammiga, med 3 tandade bru- 
na tverband, en tvågrenig diskfläck och punkter i utkanten af 
samma färg; bakvingarne hos hannen askegrå, hos honan hvit- 
aktiga, med mörkare diskfläck och tverband, som äro otydliga. 
Syn, Bombyx abietis W. V. 55. 2, Esp. Schm, 
II. ta 820 tf Lat 91. 09 Hibnn Bombint sets 
82, 83. God. Lep. IV. 242, t. 23. f.2. 3. Orgyia 
abietis Ochs, Schm, III, 212. Beisd. Jeon, II, 138. 
t, 62, f. 3. Bohem, Bomb, SS. 128. 1. Dasychira 
abietis. Heinem, Schm. I. 240. 
Hvitaktiga Harfoten är en af Skandinaviens sällsyntaste 
fjärilar och tillhör egentligen mera östliga och sydliga trakter, 
Dock är den af framlidne prof. Dalman funnen uti Upland 
och sednast af Gadamer i Westergöthland, hvilka äro de en- 
da provinser, der den inom Skandinavien är hittills anmärkt. 
Orgåken dertill att man så sällan träffar arten torde vara att 
söka deri, att han håller sig högst uppe i träden både såsom 
larv och fjäril, Larven skall lefva uteslutande af Pinus abies, 
der han i Maj och Juni månader träffas fullvuxen, sedan han 
