flesta ”ufriga slägten inom tgruppon. barvgh egor uidas ) 
sidorna hårbevuxna vårtor, men saknar alla spår till hårbo 
star eller större utvextor på kroppen. Ej mer än en genora= Z 
tion förekommer årligen, och larverna öfvervintra till följande 4 
vår, då de stundom förekomma så tålrikt, att de förorsaka fast ” 
tydlig skada, 
1. Pile-IHvitgwmpen. (L. salicis Lin) 
Alis ompnibus mniveis, nitidis, antennis [uscis, pedibus G 
nigris, albo-annulatis. C 
Alla vingarne snöhvita, glänsande; antennerna ävärtbrupa, 
fötterna svarta, med hvita ringar, n 
Syn. Bombyx sb Lin. F; 8: 299, 1TV29, SA NR 2 
J. 2. 822. 46, Fabr. BE, S. II 1, 459. 163. Mill 
Zool, Dan. 118, 1364. NR Bomb, t, 18. f. 70. 
God, Lep, IV. 271 t. 27. f, 2. Liparig salicis Ochs. 
Schm, III, 198. Zett. Jos. Lapp. 928. 1. Bohem 
Bomb. Sv. 126. 4, Kays, Schm. 598, t, 73. Dasy- 
chira salicis Heinem. Schm, I. 240. Stilpnotia 8a= 
lieis Staint, Manual I. 134, 
Uti Danmark och S. Sverige är Pile-Hvitgumpen ganska 
allmän uti pil- och poppel-planteringar. Äfven i mellersta 
Sverige, såsom uti Bohuslän, Westergötland och vid Stock- 
holm, samt i södra Norige, såsom vid Christiania, Kongsvin- 
ger, Österdalen (Siebke) träffas den icke sällan, men i Norra ) 
Sverige är den temligen sällsynt, Den förekommer dock der och 
hvar i Helsingland (Aurivillius), i Norrbotten (Schmaltz), 5 TSE 
i södra Lappmarkerna (Zett.) och i Torheå Lappmark (Por- | : 
tin). Huru högt den stiger mot norden i Norige, är änou BR 
kändt, Flygtiden infaller i Juli och Augusti månader, då man 
ser de hvita fjärilarne isynnerhet mot aftonen, men äfven un- , 
der vackert väder midt på dagen fladdra omkring pilarter och = : 
