397 
Palperne tppåtstigande, räckande obetydligt öfver 
pannan, kort och groft håriga; sista leden kort, trubbig, 
något framåtlutande. Pannan kort och groft hårig. 
Thorax kort och tilltryckt hårig. Abdomen utan 
tydliga hårpenslar på ryggen. Subradialgrenen 
på framvingarne kommer fritt ur radialfältet. Larven 
cylindrisk, försedd med hårbärande, stundom starkt ludna 
vårtor; stundom har den en köttig tapp på ryggen. 
Pupan kort, trubbig, hvilande i kokong. 
Hithörande fjärilar äro starkt byggda med framtill 
afrundad, bakåt hvälfdt qvadratformig thorax. Vingarne 
groft fjällbelagda; de främre långsträckta med trubbig 
spets, bågböjd utkant, rät bakkant och afrundadt anal- 
hörn; de bakre rundade, i utkanten nära analhörnet något 
litet ingröpta. Bröst och lår fint ullhåriga, men tibierna 
kort grofhåriga. Hanens analbihang korta, trubbiga. 
Slägtet tillhör endast norra hemispheeren. Dess lar- 
ver lefva i öppen dager på löfträd och lägre vexter samt 
förpupa sig i en fast kokong, bestående af silkespånad, 
deri afgnagade spånor blifvit inblandade. De äro mycket 
tröga och förblifva så länge som möjligt på samma ställe. 
Förpupningen sker mot hösten, hvarefter pupan öfver- 
vintrar. Fjärilarne träffas ofta under dagen sittande på 
trädstammar eller andra höga föremål nära kläcknings- 
stället samt flyga först mot aftonen. Könen äro hvar- 
andra lika till färgen, Hanens antenner försedda med 
horta, knapt märkbara hår; honans nakna. 
A.y Å framvingarnes öfre sida utgår 
från basen en kort, svart långstreck. 
a) Framvingarnes grundfärg ofvan 
hvit. 
1. Hvita Aftonflygaren. (ÅA, leporina Lin.) 
Alis albis, anlicis supra maculis costalibus, maculis 
