Ji/tter G. Bolms bekjendte Konebaadsexpeditioni) i 1883 

 —85, hvor Gronlands 0stkyst fra Kap Farvel til ca. 66° 

 N. l$r. kaartlagdes og undersogtes, og C. Ryder s Expedition ^1 i 

 1891^92, hvor Egnene omkring Scoresby-Sund kaartlagdes 

 og undersegtes, var der endnu Straskningen fra ca. 66° N. Br. 

 til Scoresby-Sund at unders0ge, inden der var tilvejebragl 

 Forbindelse mellem Holms og Ryders Undersegelser. 



Denne Stra;knlng var saa godt som fiildstaondig ukjendt, 

 idet den aldrig havde va^ret betraadt af nogen hvid Mand, ja 

 man vidste end ikke med Sikkerhed, om Eskimoerne havde be- 

 rejst den i hele sin Udstra^kning. 



I Slutningen af det nittende Aarhundrede , hvor Interessen 

 for den arktiske Forskning var sajrlig vaagen, blev i Udlandet 

 Opmairksomheden gjentagne Gange henvendt paa denne Strsek- 

 ning paa en saadan Maade, at man kunde befrygte, at Udlandet 

 vikle tage Initiativet til at undersege den, en Opgave som dog 

 fortrinsvis maatte siges at tilkomme Danmark, som et Led i de 

 tidligere danske Forskninger. 



Da blev fra dansk Side de fornedne Penge til at lose Op- 

 gaven bragte tilveje, idet Carlsbergfondets Direktion bestaaende 

 af Professorerne P. E. Holm, Formand, S. M. Jergensen, 

 J. J. S. Steenstrup, J. L. Ussing og J. E. B. Warming 

 stillede en Sum af 150,000 Kroner til Raadighed for «Kommis- 



') "Meddelelser om Grenland., Bind IX. Pag. 53. 

 "} «MeddeIelser om Gr0nland», Bind XVII. Pag. t. 



