'orsegte vi forst at. komme tset langs Hrffien. Men taettere og 

 taettere taarne Istjajldene sig op om os, og vanskeligere og 

 vanskeligere bliver Fremkomsten. Renderne mellem Fjsldene 

 fire toetpakkede med Gredis og glashaarde Kalvisstykker. Der er 

 svag BevBSgelsc i Tjaeldene, og ny Kalvismasser dannes stadig, 

 tildels ved mindre Kalvinger fra Fjaeldene, men navnlig ved at 

 Isfodderne under Vandet skrue mod hinanden. De losrevne 

 Stykker komme farende op af Vandet. De ere dog som Regel 

 'or smaa til at kimne gjere os nogen Skade. Da faar Baaden 

 Pludselig el voldsomt Stod lige under Kjelen. Agterenden loftes 

 halvt -ud af Vandet, og en tonsstor, blaalighvid Isklump dukker 

 op lige agten for os, medens Vandet skumraende viger tilbage. 

 ^i faar i 0jeblikket en Ffllelse af, at vor TilvBerelse haenger i 

 6n temmelig spinkel Traad. 



Men det gaar ikke at gaa taet til Braeen, Vi maa Isengere 

 •■ilses. Muligen ligge Isfjfeldene noget mere spredt derude. 

 Utreettelig arbejde vi os videre frem. Der er ikke Tale om Hvil. 

 ^i Bnske kun at leegge dette Isbaelte bag ved os, og efterhaanden, 

 som vi komme Isngere ud, blive Isfjseldene noget mere spredt. 

 ^i kunne atter styre Nord i, og lien paa Natten naaede vi traette 

 og udasede Tasiusak. Men der er ingen Hvil endnn. Vi 

 •^unne komme tilfjselds ber og maale. Og da Fjaeldene ellers 

 Sjennemgaaende ere slejle og utilgaengelige, saa det er vanske- 

 '"gt at flnde Maalepladser, maa Lejligheden benyttes. 



Den m;Bgtige Brae Ikersuak, som vi nu bavde bag ved 

 OS, falder med tre Arme ud i Vandet, af bvilke de to sydligste 

 ^re kaldte S teen strops nordre og sondre Brai (opkaldte efter 

 Geologen Dr. pbil. K. J. V. Steenstrup, bekjendt fra sine tal- 

 '■'ge Rejser til Vest-Gronland og Medlem af Kommissionen). 

 "raeen og navnlig den midterste Arm, Steenstrup s nordre 

 "■"ae, er meget prodnktiv og producerer meget store Fjalde. 

 "irekte Maalinger af disse er ikke foretaget, men de starste 

 jugeredes til at va3re ca. 150 Fod hoje og 2000 Fod lange. Selve 

 "Faevaeggen antages paa sit Hojesle at vacre mellem 150 og 200 



XXVII. 6 



