5^5: 



140 



og Taage, men Klaringen maa have vaeret stor, thi paa et Tids- 

 punkt satte den SSV.-lige Vind saa megen S0, at der endog 

 var Bevaegelse i Skibet. Vi havde naermest Felelsen af at, sejle 

 i et stort Indhav. De enkelte Marker, som vi nu medte, vare 

 mere eller mindre bedsekkede med Jord og Dynd. 



D. 10. Kl. 8 Em. slog endelig Foden af Landet igjennein. 

 Det var 0stpynten af Lille-Pendulum-0. Efterhaanden som 

 vi ncermede os Landet, sejiede vi os ud af Taagen, og Kl. 12 

 Mn. laa Pendulum-0erne og Landet sydfor badede i Midnats- 

 solens Straaier for os. 



D. II. Kl. 2 Fm. ankrede vi paa Griper-Road c. 3 a 't 

 Kbl. fra Land, knap 5 Dage efter, at vi vare gaaede ind i Isen, 

 trods det, at vi mange Gange paa Grund af Taage havde ligget 

 fort0jet undervejs, ligesom ogsaa en Del Tid var medgaaet til 

 de hydrografiske Undersagelser. Isbsltet var paa det Sted, 

 hvor vi vare gaaede igjennem det, ca. 240 Kml. bredt. 



De sidste 4 Middagspladser vare: 



d. 7. Juli 74° 21' N. Br. og H° 18' V. Lgd. 



- 8. — 74° 09' — - 11° 31' — 



- 9. — 74° 15' — - 12° 21' — 



- 10. — 74° 19' — - 17° 10' — 



Da jeg intet andet Sted har seet noget fremsat angaaende 

 Grunden til, at man mellem den 73. og 76. Breddegrad naesten 

 altid forholdsviis tidligt paa Aaret kan komme ind til Gronlands 

 0stkyst, skal jeg paa Grundlag af de foreliggende Data fors0ge 

 paa at give en Forklaring paa dette Faenomen. Dette Baelte af 

 spredt Is kaldes Nordbugten. Denne Bugts Dannelse skyldes 

 efter min Mening tre Aarsager, nemlig: 



1. Strommen. 



2. Vinden. 



3. At Isen udfor Gron lands N0.-Kyst, (omtrent fra 

 Shan non-0 og nordefter), ved Foraarstid ligger landfast og 

 samraenfrossen langt Isenger ud til S0S end langs Kysten sydfoi'' 



