dannet af en grov, hvidgraa SandsUsn med en Del forkullede 

 Grene, men iiden bestemmelige Planterester. Omtrenl 850' 

 0. H. fandl; jeg endelig — efter IV2 Dags Segen — en Flage 

 af bl0d, sort Lerskifer, der ejensynlig var bleven lesreven fra 

 sin oprindelige Plads af Basalten, da denne i glodende Tilstand 

 bred frem af Jordens Indre. Hele Flagen, der var rejst paa 

 Hojkant og paa alls Sider omgivet af Basalt, var ikke leengere 

 end c. 45'; dens Tykkelse var c. 15'. I Kontakt med Basalten 

 var Skiferen hvidbrasndt og haard , men de indre Dele af Fla- 

 gen vara blade og sorte. Talrige fraspraengte Brudstykker laa 

 spredte ud over Skraaningen, aabenbart alle bidrerende fra 

 denne ene Flage. 



Med megen Besvajr flk jeg et stort Materiale bragt ombord 

 i Antarctic, men desvaerre synes Floraen at vaere meget arts- 

 fattig. Taxodium distichum miocenum, den amerikanske Surap- 

 cypres, der i Nutiden danner store Skove, f. Ex. i Mississippis 

 Delta, er langt den alraindeligste Piante ; den forekom i iibyre 

 Maengde og i sffirdeles velbevarede Exemplarer. Den arktiske 

 Poppel, Populus arctica, hvis Blade minde om Ba3vreaspens, 

 var ogsaa almindelig. Desuden bar naevnes en smuk, endnu 

 ikke nasrmere bestemt Gingko-kvi. 



Landskabet ved Kap Dal ton er et almindeligt Basalt- 

 landskab; et bredt, lavt Dalstreg fortsaetter Bugten mod Vest. 

 I denne leegger man strax Mairke til to anselige Laguner, deo 

 ene i Bunden af Bugten, den anden paa Bugtens Sydside. D" 

 staa naturligvis i Forbindelse med den staerke, sydgaaende Strom 

 langs Kysten; vi saa talrige Laguner paa hele Straskningeo 

 mellem Kap Dalton og Scoresby-Sund. 



Lavlandet var ode og vegetationsfattigt; .Jordbunden var enteo 

 vaad og kold af Smeltevandet fra de store Snedriver, der vare 

 aflejrede i Lae af Sydskrainterne, fejede sammen af Nordenvinden, 



