m 



Den nordligste Arm er braef'ri med jaevnt skraanende Fjaeldsider, 

 medens der i den sydlige Arm Andes en Brae. I Fjaeldene paa 

 Bugtens Sydside Andes flere Kiefter med smaa Lokalbraeer. 

 Landingsstedet var ualmindelig goldt. Kun noget forkreblet 

 Kraekkebaer og Pil sarat nogle Mosarter saaes. Hen paa Efter- 

 mlddagen stod vi i spredt Is over d'Aunay-Bugt, rundt om 

 det ca. 2300 Fod hoje Rap Coster, tvaBrs over Mundingen 

 af de Reste-Bugt, og hen paa Aftenen halte vi Baaden paa 

 Land paa Kap Beau pre. 



Kap Coster praesenterede sig som Fuglefjaeld, af ganske 

 samme Udseende som dem vi havde seat Isengere sydpaa forrige 

 Aar. Paa den lodrette Klippevaeg ca. 200 a 300 Fod tilvejrs 

 havde Maager og Tejster bygget Reder, vel hajt regnet i et 

 Antal af 50 a 100 Par, et godt Bevis paa Kystens ringe Fugle- 

 bestand. 



I Bunden af den mellem 3 og 6 Kml. dybe de Reste-Bugt 

 fandtes en ret betydelig Brs, og bag denne, men langt tilbage, 

 saaes et meget hajtFjffild, der rimeligviis er det saavel fra Lil' 

 ioisei) 1833 som fra Ingolf'-') 1879 bestemte Rigny-Fjffild- 

 Bugtens Fjaldsider have forevrigt samme karakteristiske Ud- 

 seende som den tidligere omtalte Bugt sydfor Kap Ryder, 

 kun at Klofterne staa med bratte AfFald ud mod Vandet og op- 

 tages paa Sydsiden af smaa Hsengebraeer. 



Vort Opholdssted var udfor en hlle Kloft, der endte brat 

 ud mod Havet. I en Snefane saaes friske Bjarnespor og et af 

 disse Huller, som Bjeriiene sove i. Om Bj0rnen ferst graver 

 Huilet i Sneen og dernaest yderligere uddyber det ved sin ie- 

 gemsvaegt og Varme, eller om det udehikkende dannes af sidst- 

 naevnte Aarsager, bar der ikke vaeret Lejiighed til at konstatere, 

 men da HuUerne ofte ere temmelig dybe, maa man antage, at 

 Bj0rnen, ligesom de eskimoiske Hunde, forst graver sig e' 



I Bulletin de la Sooiete de Geographie, 1834 Tom II. 

 I Geograflsk Tidssfcrift, 4. Bind, Pag. 47. 



