opdagede (let, ved at se den hoje majgtige Bi-fevfBg blaalig dysler 

 dukke op UvA ved os og tilsyneladende naesten Inde ud over 

 vort lille Fartej. Saet den kalvede eller blot table en Ulle Klump 

 Is paa nogle faa Tons ned paa os? Hastigl fik vi saa Baaden 

 vendt, indtil del samme gjentog sig kort efter; men alt faar en 

 Ende i denne Verden, og efter Are Timers ihaerdig Roning 

 havde vi lagt S t o r-B r a; bag ved os. Jeg gissede, at BravEEggen 

 paa sit [Jejeste var 150 h. 200 Fod hej. Men, naar Omstsen- 

 dighederne ikke tvinge En dertil, kommer man aldrig en Brae- 

 vffig saa neer, som vi vare Stor-Brajs, hvorved den selv- 

 fwlgelig kommer til at tone sig sasrlig haj, og da endvidere 

 Taage i allerhojeste Grad forvansker alle Dimensioner, er del 

 rauligt, at den i Virkeligheden er lavere. Til Belysning beral 

 skal jeg anf0re, at vi paa en af vore Stedetoure i 1899 i Taage- 

 vejr antog en af os seiv paa Isen bortkastet 2 Pd.s Konserves- 

 daase for en Bjorn og forst opdagede vor Fejltagelse, da vi 

 velbevaebnede naermede os den. Paa Sydsiden af Brseen var 

 Vandet paa en lang Straekning mudrel og naesten maelkefarvet 

 af de med Braeelvene udflydende Lerpartikler. Foravrigt havde 

 vi hele Dagen saa godl som ingen Is, ja, i den UMe Taage 

 kunde vi til sine Tider ikke se et eneste Isstykke. Kan faa 

 Isfaelde passeredes. Hen paa Eftermiddagen haltes Baaden paa 

 Land i en Kl^ft sonden for S tor-Bras. 



Da del den naBste Dag, d. 27. ,luli, alter var brandtaet 

 Taage anvendtes Formiddagen til en Exkursion i Klofteu. Deu 

 havde ganske samme Udseende som de fleste af de talrige 

 Rlofler, der lindes paa Straekningen mellem Kap Dal ton og 

 Kap Vedel. Et naesten mathematisk ovalformet Profd med 

 omgivende stejle Fjaelde, der farst ved Foden glide jajvnt over 

 i Kloflens Bund og ofte med en eller flere Haengebr£eer paa de 

 omgivende Fjaelde. Ofte Andes der Seer i Klofterne med Till0t» 

 fra flere Sider og Aflob gjennera en brusende Elv. Jordbunden 

 var ofte paa mange Steder leret og dyndet, saa Snesmellningeo 

 maatte rimeligviis lige vaere lilendebragt. Vegetationen var gjen- 



