256 



straekning soni Regel lader sig berejse fra omtrent midt i JuH 

 til midt i September, ihvorvel August Maaned maa ansees foT 

 den bedste. Som det freragaar af Baadtouren nordefter i 1899 

 moder vi den 24. Juni ubrudt Vinteris fra Jaerno og nordefter- 

 I Lebet af 18 Dage avancere vi kun ca. 12 Kml., og ferst d. 

 11. Juli kunne vi fra Stena alter rejse videre nordpaa. (Se 

 Pag. 73 — 76). Paa EfteraarsbaadtOLiren i 1898 er Fremkomsten 

 taalelig indtil omtrent midt i September, men derefter gjenneffl- 

 gaaende yderst slet. Fra d. 20. September til d. 1. Oktober 

 tilbagelaegge vi saaledes kun 17 Kml. (Se Pag. 29—33). 



Ved Efteraarstid er Vejrliget meget foranderligt. Isen vH 

 som oftest ligge presset mod Land, og er Isbaeltet meget smalt, 

 vil der som Regel vaerc svaer Denning. Endelig kan der alle' 

 rede paa denne Aarstid finde en ret betydelig Nyisdannelse Sted. 



Paa Stra;kningen mellem K anger dlugsuak og Aggas-0 

 vil den landfaste Vinteris som Regel ferst bra3kke henimod 

 Midten af August. Her gaar Indlandsisen belt ud til Havet, og 

 vil ved sin stajrke Kuldeudstraaling bevirke, at Isen fryser lettere 

 sammen, bliver svffirere og bnekker senere. (Se Pag. 96 o? 

 245). Lignende Forhold finder Sted paa enkelte andre koi'"' 

 Straakninger langs Kysten. 



Det er endelig indlysende, at Kysten lettest lader sig ^^' 



rejse med Strammen o: nordfra sydefter. Der er saaledes naepP^ 



nogen Tvivl om, at Strajkningen fra Nordre-Aputitek t' 



Aggas-0, som vi i Aar tilbagelagde paa ca. 2 Dage ved at lad^ 



OS drive med den kompakte Drivis udenfor den landfaste IS' 



aldeles ikke havde vseret til at passere, hvis vi vare komne sydfr^- 



Til Slutning skal det kun bem^rkes, at skal man rejse ' 



let 

 Raad langs Kysten, gjffilder det om, at Udrustningen er saa 



som rnulig, og at enhver Chance, som Isforholdene frembyd^i 

 benyttes. Baaden maa let kunne losses og hurtigt hales saav" 

 op paa Land som op paa Isen samt over denne. 



