265 



af IsenM- Dette bevirkede, at Missions- og Handelsstationen 

 oprettedes i Angmagsaiik i 1894 -), hvorved Betingelserne 

 for Udfarelsen af Expeditlonerne i 1898—99 og 1900 skables. 



Det skal i Sammeniiaeng hermed naevnes, at C. F. Wan- 

 del allerede i 1879 fremsatte den Anskuelse^), at skulde 0st- 

 kysten fra Kap Farvel til Kap Brewster naaes med Skib, 

 niaatte Forsaget gjares iidfor Angmagsaiik, og det var jo 

 ogsaa her, at IN ordenskiold, som naevnt foranfor, naaede ind 

 til Kysten og blev den forste, der med Skib gik igjennem Is- 

 baeltet paa omtalte Straekning. Nordenskiold ophiddt sig 

 iniidlertid kun ca. 24 Timer inde ved Kysten og kuude selv- 

 falgelig ikke afgjore, om de gunstige Isforhold, ban havde truffet, 

 ^are normale eller ej, og ^ren for at have forvandlet Hypotesen 

 W en Kjendsgjerning tilkommer derfor Holm. 



Til Slutning skal kun nsevnes, at den norske Sffilfanger 

 Hekla fert af Kaptain Knudsen") i 1893 kom Laudet nar 

 paa ca. IS Kml. omtrent udfor Kap Grivel og observerede, 

 at der her skar sig to Fjorde ind. 



Dette er i store Trsek, hvad man i kartogralisk Henseende 

 I'jendte til Kystkontourerne forinden Expeditlonerne i 1898 — 99 

 Og 1900. Men Landet er desforuden ikke sjaeldent bleven seet 

 fra Skib udenfor Isbaeltet. Saaledes to Gange af Nansen^); 

 nernlig i 1882 fra Saelfangeren Viking og i 1888 fra Sselfan- 

 geren Jason, forinden han forlod Skibet for at foretage sin 

 '^fistige Faerd over Indlandsisen. 



Ved Opmaalingen af Kysten mellem det nordligste af G. 

 Holm bes0gte Punkt og Kap Dalton (Tavle VI og VII) er 

 f^lgende Fremgaugsmaade benyltet: 



') Meddelelser om Greiiland. Bd. IX. Pag. 143. 



') (ieografisk Tidsskrift. 12. Bd. Pag. 247. 



") Meddelelser om Granland. Bd. VI. Pag. 31. 



') Geografl,sk Tidsskrift. 12. Bd. Pag. 158. 



■') P- Nanseii. Paa Ski over Granland. Kristiaiiia 1890 



