283 



orn , at man lier overhovedet vil kunne flnde Toppe paa over 

 4000 Fod (1300 M.). 



Randfjaeldene mod 0sl. til Hurry- Inlet, Rlitdalen og 

 C a rlsb erg-Fjord have et ret ensartet Prag. Fra Saenkningen mod 

 Ryders-Elv eller fra den svagt skraanende Forstrand , livis 

 Bredde varierer fra et Par Ilundrede til et Par Tusinde Fod 

 (50 — 600 M.) kommer man op i Fjffildraset, der efterhaanden, 

 som man stiger til Vejrs, bliver lasere og stejlere, indtil det 

 naar den saedvanJige Heldning paa 30 — 35 Grader, Herfra an- 

 tager Stigning og evrige Forhold en mere konstant Karakter, 

 indtil den faste Klippe — Basalt eller Sandsten — i al Almin- 

 delighed tffil ved den overste Rand stikker frem gennem Raset. 



Randfjaeld ved Caiisberg-Fjord (Jameson-Laud), 

 set fra Stationen Bstfor Fjorden. 



Etter Skitse af Koch. 



SkJHnt en saadan Skraent kun vanskelig lader sig bestige, 

 kommer man dog let op paa Hojdedraget ad en af de mange 

 smaa Klofter eller smaa Dale. Ved Carlsb erg-Fjords Vest- 

 side ere Dalene hyppigere og vistnok ogsaa betydeligere end ved 

 Hurry-Inlet, saa Kystfjaldene her naesten have tabt deres 

 sammenhsengende Karakter. Fjaeldene ere her hejest ved Fjordens 

 indre Del. Paa det lille Plateau maerket med Cotetallet 3200 

 fandtes en Msengde Ammoniter. 



Nordvest og nordfor Fleming -Inlet traelTer man 

 Bojdedrag af samme Art som nordfor Skansen; Hejderne 

 ■^ed Fleming-Inlet ere dog naeppe over 1000 a 1500 Fod 

 (300 a 500 M.) ; Landskabets Hovedfarve er den samme skid- 

 dengule. 



