Ved "Baaiul" forstaaes en baandformet Lysning af straalet 

 Struktur parallel eller naerlig parallel med Horizonten eller mere 

 eller mindre buet med Konkavitetea vendende mod Horizonten. 

 Naar del bueformede Baand naaer belt ned til Horizonten, 

 faas oNordlysbuenn. Den siges at have en eller to Fodder, 

 eftersom don naaer ned til Horizonten med den ene eller begge 

 Ender. 



Skyder der fra Buens eller Baandets Overkant Straaler ud 

 med Retning mod Zenith, faas "Buer eller Baand med Straaler». 

 Ere Straalerne det dominerende i Phaenomenet og Baandet 

 det underordnede, faas «lNord]ysstraaler med Baand». 



Ere Straalerne ordnede i Grupper, omtrent som Neg, faas 

 nStraaleknipper". 



Naar Baandet voxer i Bredde, saa at det fra et baandagtigt 

 IJdseende gaar over til at ligne et stort, i Luften frit svffivende, 

 lysende Tajppe, der ofte udsender Straaler mod Zenith, faa? 

 "Nordlystaeppet" eller nNordlysdraperietu. 



Skyder der over hele Himmelkuglen Straaler op imod det 

 magnetiske Zenith, faas «Nordlyskronen». 



H. I'ladenordlys o: store, mere eller mindre lysende, over 

 en stor Del af Himlen udbredte, ensartede Lysninger uden Spoi" 

 af straalet Struktur. 



IIF. Nordlysskyer eller Nordlysrog n: lysende Pletter af sky- 

 eller rogagtig IJdseende. 



Skulde Observator mene, at et observeretNordlys ikke kao 

 gaa ind under nogen af ovennaevnte Kategorier, beskrives d^ 

 saa nojagtigt som muligt. 



Der noteres saavidt mulig: 



1. I hvilken Kompasstreg Nordlyset begynder. 



2. Mellem hvilke Kompasstreger Nordlysets Ender ligfe'^' 



3. Omtrentlig Hojde over Horizonten, da Nordlyset be- 



gyndte at vise sig. 



