S38 



Procenltal, saa at de laa Nordlys i denne Maaned vistnok ikke 

 alene kan tilskrives den store Skymffingde, men tillige den Om- 

 stendighed, at der virkelig har vairet faerre Nordlys i denne 

 Maaned. Dog kan det ikke med Bestemthed siges, at dette 

 sidste har va:ret Tilfajldet, thi den store Middel-Skymsngde i 

 denne Maaned (8.1) viser, at foruden de mange Timer, livor 

 SkydiEkket har varet 10 , har der vaeret mange med saa stort 

 Skydaikke, at en Del Nordlys af den Grund rimeligviis ikke have 

 Vceret observerede, da de have vaaret skjulte bag Skyerne. 



Man maa skjelne mellem Bev^gelsen i selve Nordlyset og 

 hele Nordlysfaenomenets Bevsegelse hen over Himlen. 



Den forste foregik ikke efter nogen bestemt Kegel , hvor- 

 imod den sidste, navnlig for de raest regelmfEssige Formers 

 Vedkommende, i de fleste Tilfselde bevsegede sig paa bestemte 

 Maader. 1 Scoresby-Sund var Hovedreglen den, at Baandene 

 dannedes i Syd, steg op paa Himlen, passerede Zenith og fort- 

 satte Vejen videre mod Nord, dersom de ikke forinden vare 

 slukkede. Enkeite gik ogsaa den modsatte Vej. Her ved Ang- 

 magsalik bevagede enkeite Nordlys sig paa samme Maade, men 

 Rom oftest stoppcde de ved Zenith og gik derpaa tilbage i den 

 Retning, hvorfra de vare komne. Dette var dog hovedsagelig 

 Tilfaildet, naar Buerne eller Baandene kom fra Syd. En anden 

 Maade, paa hvilken de ogsaa ofte bevaegede sig, var folgende: 

 Straaler sk0d op i 0st og Vest og forenede sig til en Bue 

 gjennera eller na^r ved Zenith, og dcrfra bevaegede den sig ifflOt 

 Syd eller Nord, som Regel dog mod Syd. Enkeite Gange ob- 

 servercdes Baand, der ndlede sig sammen til Spiraler eller 

 Slajfer enten omkring Zenith eller el -vilkaarligt Sted paa HimleO' 



Nordlysenes Indvirkning paa Magnetnaalen. 

 Ved Observationerne i Scoresby-Sund fandtes fBlgeno^ 

 Kegel for Nordlysenes Indvirkning paa Magnetnaalen: 



