— 45 — 



8de mai 1901. 

 3 kvartmil n. af Nordkyn overfladehov 5' 

 89 eg af kveite. 



13de mai 1901. 

 Langs Porsangerfjord overfladehov 5' 



6 eg af rødspætte 

 12 eg af torsk 



9 eg af kveite. 



21de mai 1901. 

 1 eg af torsk 



7 eg af kveite 

 (237 larver af lodde 



1 larve af uer). 



22de mai 1901. 

 Varangerfjord ved Vadsø overfladehov 5' 



4 eg af kveite 

 151 eg af torsk 

 55 eg af flyndre {Fleuronectes limanda). 



Disse eksempler maa være tilstrækkelig til sammenligning med trækkene 

 fra skreibankerne. De viser, at gydningen østenom Hammerfest kun 

 sker i meget ringe udstrækning, noget, som ogsaa i fuldeste maal, som 

 vi senere skal se, bekræftes af studiet af de drivende larvers og yngels 

 udbredelse. Nævnes bør kun, at der ogsaa i marts og april gjordes 

 træk med samme resultat, men antages de første dage af mai at svare 

 nærmest til den tid, da gydningen var rigest længer syd. Naar de 

 tyske forskere Schaudinn og Rømer i sin Fauna arctica meddeler i 

 juni maaned at have fundet flydende torskerogn og -larver nordenfor Bjørn- 

 øen, synes dette at staa i strid hermed. Jeg maa imidlertid bemerke, 

 at det kan formodes, at disse larver skrev sig fra polartorsken, Gadus 

 saida, hvis forplantning dog ikke er bekjendt. At her ikke fore- 

 gaar nogen større gydning af torsken anser jeg sikkert bevist ved mine 

 mange hovtræk og studier af torskeyngelens udbredelse i sommerens løb, 

 hvorom mere nedenfor. 



7. Af denne eggenes karakteristiske udbredelse kan der ikke 

 alene sluttes, hvor torsken begynder sin eksistents, men ogsaa, hvor den 

 som vokser vandrer hen for at gyde, med andre ord, hvor skreimas- 

 serne er at finde under gydningen. Naar man nærmere betragter 

 kartet, fig. 21, og dermed sammenholder de nævnte tal for mængden af 



