— 46 — 



eg paa de forskjellige banker inden dette kart, synes det mig endog, som 

 om der maatte være en praktisk veiledning at søge i disse tal, saaledes at 

 man ved dem formelig kan lede efter de gydende liskemasser. Yi prø- 

 vede ogsaa under vort togt paa disse banker at fiske, hvor der fandtes 

 tiest eg og fandt her mere fisk end andetsteds, hvilket de fiskeforsøg, 

 som nedenfor skal omtales, maa siges at have bekræftet i fuldt maal 

 (se følgende kapitel). 



Yore vigtigste slutninger er derfor disse: De store skr ei mas- 

 ser gyder søndenom Sørøen. Østenom denne finder kun sam- 

 nienlignelsesvis langt mindre gydning sted svarende til, hvad 

 ogsaa er tilfældet i de fleste norske fjorde. 



De flade kystbanker af ca. 30 — 50 favnes dyb yderst^ i 

 og udenfor skjærgaarden er torskens eneste gydepladse. 



Her findes torskens flydende eg samlede i store masser, 

 og her gjennemgaar de sin første udvikling. Udover sommeren 

 udvikler disse eg sig til smaa unger af en til nogle tommers længde. 

 Paa kartet fig. 22 er disses udbredelse ved sommertid (juni — juli 1901) 

 fremstillet ved kurve II. Det har stor interesse nærmere at studere de 

 resultater, paa grundlag af hvilke denne kurve er tegnet. 



I juni maaned udførtes et togt i den sydligste del af det om- 

 raade. som kartet fremstiller. Fra Sv endsg runden udenfor Senjen 

 sattes kursen udfoi* eggen direkte ud til yderste station beliggende 

 paa 70-* 11' n. og 8^* 15' ost (altsaa lidt vestenfor det tal 30 som angiver 

 dybdekurven for 3000 meter). Fra dette punkt gik togtet tilbage 

 mod Skomvær fyr (det vestligste punkt i I^ofotrækken). Overalt — ialt 

 paa 17 forskjellige stationer slæbtes en stor hov af 8 fods diameter i 

 overfladen i regelen 15 — 30 minutters tid. Inde paa bankerne og saa 

 langt ud. som kurve II viser, fandtes da de drivende smaa larver af en 

 størrelse af 0.9—3 centimeter (Va — 1 tomme lange) De svømmede livlig 

 i overfladen, dog havde deres bevægelse mere den hensigt at holde dem 

 svævende, nogen svømning i bestemte retninger har de endnu ikke be- 

 gyndt. 8ammen med dem fandtes mængder af andre organismer nemlig 

 foruden de tidligere omtalte planktonformer larver af dyr, som fødes ved 

 kysten, saaledes særlig smaa manæter af nogle centimeters diameter, 

 larver af søstjerner etc, samt en hel del diivende ting fra land som 

 tangbusker og lignende. Foruden de smaa torskeunger og hyseunger 

 fandtes ogsaa mængder af ganske smaa larver af en anden fisk nemlig 

 ueren (rødfisken, sebastes marinus). Denne fisk føder, som bekjendt, 

 smaa ,,levende unger" af en størrelse af ca. 0.8 centimeter, og de fiske- 

 des i samme hovtræk som torskens, saaledes toges, for at nævne et eks- 

 -empel, i et træk over eggen udenfor Svendsgrunden 8 yngel af uer (i 



