— 53 — 



aar gamle dyr. Forudsætningen for denne antagelse er da den, at de 

 tildels noksaa store forskjelle i størrelse mellem enkelte af gruppens 

 individer kan tilskrives forskjellige opholdssteder og livsbetingelser. For- 

 uden I-gruppen og Il-gruppen ser vi blandt kurvens maal endel større 

 maal, der dog er meget faatallig repræsenteret. Som en egen stor kurve, 

 der synes særdeles skarpt afgrænset, ser vi derimod disse maal, der 

 samler sig om størrelserne af ca. 70 cm., som altsaa giver maalene for 

 Ill-gruppen eller de antagelig 3 aar gamle dyr. Disse er ikke fangede 

 om vaaren i Finmarken, men i marts 1902 paa Malangsgrunden og repræ- 

 senterer den gydende torsk „ skreien". Enkelte større torsk ser vi ogsaa 

 angivet paa kurven, de er dog saa faatallige, at der intet haab er om 

 at kunne ordne dem til grupper. 



Vi har altsaa følgende aarsklasser: 



Yngelen eller 0-gruppen født om vaaren samme aar. 



Smaatorsken eller I-gruppen, om vaaren 1 aar, da ca. 20 cm. 

 lang. 



„Finmarkstorsken", „loddetorsken" eller 2-gruppen, om vaa- 

 ren 2 aar, da ca. 50 cm. lang. 



„Skreien" eller Ill-gruppen, omfattende de største torsk, af 

 hvilke den mindste aargang er 3 aar gammel om vaaren, og da ca. 70 

 cm. lang. 



Efter denne oversigt over torskens vekst skal vi fortsætte vor 

 fremstilhng af dens vandringer og opholdssteder paa forskjellige alderstrin. 



Vi nævnte, at den som et til halvandet aar gammel fandtes helt 

 fra stranden til 200 favnes dyb og saaledes var spredt over særdeles 

 store arealer. Den lever da af bunddyrene, mest krebsdyr. De, som 

 lever langs land dels i fjordene, som jo i Finmarken ligner havarme, 

 udvikler sig under sin vekst til de saakaldte taretorsk og fjordtorsk, 

 som skjelnes af fiskerne fra havtorsken. Intetsteds langs hele kysten 

 finder man saa mange torsk langs kysten som ved Finmarken. Ude paa 

 skalterne eller baaerne som Gjesbaaen, Tubaaen kan man til næsten alle 

 aarets tider fiske rødbrune „taretorsk" i betydelig mængde og i næsten 

 alle størrelser. Hvorvidt disse lever paa disse baaer hele sit liv eller 

 kun større eller mindre tid tager station her, naar de paa sine vandringer 

 tilfældigvis kommer til en slig plads, kan man intet positivt sige om for 

 tiden. Efterat det er lykkedes den danske dr. Petersen at bevise, at 

 torsken i løbet af faa timer skifter farve og udseende efter sit opholds- 

 steds art, saa er det i allefald sikkert, at det ikke er nogen egen race 

 torsk, som lever her, og sandsynligt, at individerne heller ikke er bundne 

 til disse steder hele livet. I enkelte af Finmarkens fjorde sker der dog 

 særdeles regelmæssige opsig af gydende torsk i gydetiden (april) f. eks. i 

 Kjøllefjord og paa mange andre steder, hvilket tyder paa, at ikke smaa 



