— 60 — 



68°.44' n. og 13''.39' 0. en skrei 114 cm. lang, 19de april paa 69*^.49' n. 

 og 16^.12' en skrei 70 cm., første gang ogsaa 3 hyser 75, 75, 68 cm. 



Disse fisk fangedes paa en line paa 500 kroge, som blev hængt 

 ret op og ned fra en stor boje. Da der saaledes kun var faa kroge i det 

 dyb, hvor fisken stod, kunde man ikke vente sig større fangst. 



Til andre aarstider har vi ogsaa paavist enkelte slige vandrende 

 fisk ude over de store Nordhavsdyb, baade i februar og juli (paa 71°.2o' 

 og IS^^.oS' 0.) fandtes hysei' ude i Nordhavet. Desuden paavistes i aaret 

 1900 endel torsk, hyse, sei især i den sydligere del af Nordhavet, noget 

 som er vore bottlenosefangere bekjendt. 



Hvilken størrelse og betydning dette fænomen har, har jeg endnu 

 kun havt liden anledning til at studere. Vandrer større mængder af 

 skreien derud, eller er det kun enkelte forvildede individer? Disse sær- 

 deles interessante spørgsmaal hænger utvivlsomt sammen med spørgs- 

 maalene om sildens og blæksprutternes vandringer og Hvshistorie i Nord- 

 havet. Herom ved man imidlertid endnu næsten intet. Man ved kun, 

 at bottlenosen paa feltet er fuld af store blæksprutter, at der om høsten 

 sker store indsig til kysten af akkeren {Ommatostrephes todarus), men 

 dennes vandringer udenfor kysten er ganske ukjendt, ligesom dens for- 

 plantning og naturhistorie i det hele. 



At fisk kan vandre derude over de svære dyb i Nordhavet, har vi 

 iallefald seet, og fremtiden faar belære os videre om disse ting. Den 

 fisk, som forekommer i størst mængder i de midtre vandlag, synes i den 

 nordlige del af Nordhavet at være ueren, som vi i august 1900 (over 

 1500 favnes dyb) 100 favne fra overfladen tog i et antal af 65 paa 600 

 kroge. I 1901 fandt vi den ogsaa spredt ved forskjelUge forsøg langt 

 udenfor bankerne. Om dens drivende vngel har vi ovenfor talt. 



Silden. 



Studiet af sildens liv og vandringer frembyder langt større vanske- 

 ligheder end tilfæidet er for torskens vedkommende. Sildens eg lægges 

 paa bunden og kan ikke saa let findes som torskens. Den voksne sild 

 har meget raske bevægelser og undgaar derfor næsten alle redskaber 

 undtagen drivgarn o. 1., der kræver særdeles lang tid og desuden kun 

 kan anvendes i begrænsede dybder. 



Fra forskjellige hold og paa forskjellig maade har det i de sidste 

 aar lykkedes mig at indvinde endel nye erfaringer om sildens vandringer. 



