— 67 — 



Og- man har den bestemte erfaring, at en saadan banke først kan drives, 

 naar haakjærringen er skræmt bort af linebruget. Det tar derfor en vis 

 tid at oparbeide en slig banke, mener man, I dybet har jeg fundet 

 haakjærring ud for eggen paa hner sat i ca. 550 favnes dyb, og den 

 hører utvivlsomt til de fisk, som kan forekomme fra gi-undt vand til sær- 

 deles store dybder. 



Der drives en ganske betydelig fangst efter haakjærringen af dæk- 

 kede fartøier, som fortrinsvis ndrustes fra Hammerfest og Yardø. Ifølge 

 den officielle statistik for 1900 var der da fra Finmarkens amt 6 baade 

 og 21 fartøier, som drev haakjærringf angst, de havde en besætning 

 af henholdsvis 24 og 96 mand tilsammen. Udbyttet var ca. 4000- hl. 

 lever til en værdi ca. kr. 40000. I 1898 var udbyttet ca. kr. 72000. 



Partøiet ligger under fangsten for varp (400 favne 5-toms kabel og 

 dræg). Der fiskes med en stor kraftig jernkrog med en smekker jern- 

 kj ætting som fortom og et stort jernlod som søkke. Som agn bruges 

 kobbespæk, og fisken hives op med et lidet spil. Saaledes kan der fiskes 

 op til 60 haakjærring paa en dag. 



For os har det her kun betydning at gjøre opmerksom paa, at 

 man af de erfaringer, som disse fangstmænd har, tydelig kan slutte, at 

 haakjærringen foretager store vandiinger. 



Paa kartet (se fig. 24) er der med runde merker afsat de steder, 

 hvor der til forskjellige maaneder af aaret af Hammerfestfangerne 

 drives haakjærringfiske. Man ser da, at ifølge disse fangstmænds 

 journaler drives fangsten i april paa kystb ank erne og lan db akke n, 

 i mai allerede langt fra land, og fra nu af trækker fangsten sig efter- 

 haanden længer og længer fra land. Hvert fangstfartøi gjør i regelen 

 2 ture, en i april— juni til kystbankerne og Østhavets store flak, og en 

 i juli, august ja tildels i september til flaket mellem Bjørnøen og Spits- 

 bergen. Lignende ture gjøres af Yardøfiskere i nordøstlig retning fra 

 Yardø. 



< Som man af kartet ser, flytter de saaledes gradvis fra april til 

 august fra kystbankerne helt henimod Spitsbergen, og det er fordi haa- 

 kjærringen i denne tid efterhaanden vandrer denne strækning. Som be- 

 vis herpaa meddelte flere fangstmænd, at de under Spitsbergen og 

 Bjørnøen stadig fandt større eller mindre dele af liner og 

 garn i maverne paa haakjærringen. Da der heroppe aldrig sæt- 

 tes liner og garn, maa haakjærringen selv have været under Norges 

 kyst og hentet disse. 



Desuden fortæller de, at der i haakjærringens maver findes alslags 

 fisk, saaledes stor og aldeles fersk laks tåget i den s.v. om Bjørn- 

 øen paa 100 — 150 favne vand. Mest var der torsk i maverne. Saaledes 



