— 35 — 



et karakteristisk samfund af store planktonorganismer ; individrigdommen 

 er kanske ikke væsentlig større end i Golfstrømmens vandmasser ovenfor, 

 men artantallet er betydelig større. Store ræger, Hymenodora glacialis, 

 eiendommelige meduser som ÅtoVa verillii, forskjellige kr ebs : Euthemisto 

 lihellula, Cyclocaris Gtnlhehni, CGiichoecia maxima, Ccdaniis hypcj-horeus, 

 Euchæta harhata og forskjellige sjeldne mindre arter, tildels saadanne som 

 Sårs for første gang har beskrevet fra Nansenekspeditionen. og desuden 

 talrige glasklare, over tommel ange pilorm (Spadella). 



Alle disse arter tindes hos os kun i det kolde vand under Golf- 

 strømmen, men i Ishavet kan de tindes lige op imod overfladen. 



De danner næringen for de fiske, som det under ekspeditionen 

 lykkedes os at paavise i de midti^e lag („bathypelagiske") som uer, torsk, 

 hyse mellem havets overflade og bunden (se herom næste kapitel). 



Fuglelivet. ; 



I sin vakre skildring ,,Fugleliv i det arktiske Norge" siger Collett: 

 „Det er et velkjendt faktum som ogsaa paatrænger sig enhver naturfor- 

 sker under hans færd nordover langs Norges kyster, at antallet af de 

 forskjellige fuglearter aftager i en paafaldende grad mod norden, mens 

 til gjengjæld individantallet tiltager saa betydeligt, at vi neppe nogetsteds 

 i vor verdensdel synes at se fuglelivet udfolde sig rigere, end netop, 

 naar vi staar paa Nord-Europas yderpunkter mod Ishavet. Det er nær- 

 mest i de store kolonier „Fuglebjergene", hvor dette intense fuglehv 

 aabenbarer sig. Saadanne fuglebjerge optræder sporadisk langs hele den 

 norske kyst fra Stavanger af og op til Var anger f jorden og den russiske 

 grænse." ; 



Det er fra de mange arktiske ekspeditioner almindelig bekiendt, at 

 dette fugleliv om sommeren paa polarøernes klipper naar endnu større 

 dimensioner. Ogsaa langs iskanten paa de yderste smaa isflak findes der 

 om sommeren en masse fugl, saaledes at hele Østhavets grænser om 

 sommeren myldrer af bevingede beboere. Disses levevis er i mange hen- 

 seender meget forskjellig alt efter de forskjellige arter. 



Der findes former som den almindelige brednebbede alke (AIca torda). 

 som ikke ruger nordenfor Norge, andre som den spidsn ebbede Spitsberg- 

 alke (Uria hrunnichii), havhesten (Fulmar us glacialis), S])itshQYg-eYi\ig\en 

 en teisteart {Uria mandti), de hvidvingede maager (Lams glaucus. L. 

 leucopierus og L. ehurneus), som aldrig ruger i Norge, men kun ved 

 Østhavets nordligste grænser. 



