28 



lige op til isen og 60 mil vest af Tromsø sJæbe vore fine hove ^2 — 1 time, 

 før man overhoveclet kunde se noget med blotte øie paa hovens silkedug. 

 Og denne fattigdom gjaldt ikke alene overfladen. men havet ned til dyb 

 af ca. 100 favne. Nogle faa eksempler illustrerer dette. I februar 

 1901 gjordes i Vestfjorden et træk med en stor hov af 8 fods dia- 

 meter, et træk fra 200 meters dyb til overtladen med en fangst af 

 380 smaa Calanus finmarchims „rødaat'" 



6 — Calanus hyperhoreus do. 



9 — My sider ,,krir' 



2 — Parafhemisto • do. 



- Sagitter smaa orme 



- Asteridelarver 



Hoven har paa dette træk gjennemsilet en vandmasse af 1000 tons 

 vand, og hvert enkelt individ af rødaaten har havt en vandmasse af 

 noget over 2\A tons vand at bevæe-e sis' i, forudsat. at de har været 



11 



9 



Fig. 15. Pelagisk ræge (Hymenodora glacialis) efter G. 0. Sårs. 



jevnt fordelt gjennen vandmassen, hvad man omtrent kan antage. Naar 

 man tænker sig, at disse smaa dyr selv kun har en vægt af høist V2 n^il- 

 ligram, vil man forståa, hvor uhyre spredt i vandmassen de har forekommet. 

 Talrige træk viser overalt det samme; saaledes 19de marts 19 01 

 Vardø IV2 mil af land, samme hov — 200 meter. Nogle faa handrede 

 Calanus. 



Allerede i april maaned begynder imidlertid opblomstringen, og 

 denne antager allerede paa dette tidspunkt noget forskjellig karakter 

 paa de forskjellige steder. Væsentlig forskjellige forhold viser nu nem- 

 lig kystformerne og de oceaniske former. 



Kystf ormer ne opstaar som nævnt af de smaa hvilesporer, der 

 ligger paa havbunden, især de grunde flade stræ.kninger, dækkede af 

 sand eller mudder. Saadanne strækninger forekommer især i skjærgaardens 

 bugter og i grunde f jorde. Man kan saaledes i april maaned i Tromsø- 

 sundet se dette vrimlende af kiselalger og af larver af hundens dyreliv. 

 Disse kiselalger har heroppe alle en ren arktisk karakter, sydgrænsen 



