— 27 — 



Og Pasifaé tarda. Disse dyr tilhører ganske andre arter end det idligere 

 som bunddyr omtalte ræger, de er fundne Mt svømmende i Nordhavets midtre 

 vandlag og spiller utvivlsomt stor rolle som næring for mange af de store 

 arktiske dyr, som f. eks. grønlandssælen (mere herom senere). 



Foruden disse krebsdyr forekommer der en hel række dyreformer 

 af andre dyregrupper af stor betydning som næring for fisk, fugl, sæl 

 og hvaler i de arktiske egne. Saadanne er vingesneglene, af hvilke 

 særlig to arter ogsaa er fiskerne bekjendt. 



Clio borealis er den største form, den er i levende tilstand pragt- 

 fuldt rødf arvet og ligner da sommerfugle i våndet, jeg har hørt fiskere 

 sammenligne dem med disse. Fiskerne kalder dem ofte „hvalaat" (se fig. 16). 

 Sammen med denne lever Limacma helicina, ogsaa vel bekjendt af vore 

 ishavsfarere, den kaldes af disse „flueaat" og har baade ved størrelse 

 og bevægelser meget lighed med en stor flue. (Se fig. 17). 



Yed siden af disse spiller en hel række, af fiskerne mindre bekjendte, 

 former ogsaa rolle som bestanddel af planktonet, saaledes vandklare meduser^ 

 orme etc, hvis nærmere beskrivelse her 

 vilde føre for vidt, men som leiligheds- 

 vis vil blive nævnt, hvor fremstillingen 

 derved for fagmanden maa antages at 

 faa videre indhold. 



Hvad der nu gir planktonstudiet 

 sin betydning og nødvendighed for en 

 *forstaaelse af Finmarkshavet og dets pig. 14. smaakrehs fra planktonet 

 dyreliv, er væsentlig de to sider af plank- (Parathemisto oblivia) efter G. 0. Savs. 

 tonformernes eiendommelige livshistorie, 



1) deres hurtige opblomstring og bortdøen og lovene for disse forhold^ 



2) deres store afhængighed af de ydre forhold — af havet selv. 



I. Opblomstringen. 



Enhver, som har undersøgt det svævende liv i havet til de forskjel- 

 lige aarstider, vil være slaaet af den store forskjel i mængden (kvanti- 

 teten), som kan finde sted. Enhver fisker ved, at havet er klart og gjen- 

 nemsigtigt om vinteren, at der om vaaren og sommeren vokser op en 

 mængde smaat kryb, som gjør havet ganske ugjennemsigtigt, ja forandrer 

 dets farve. For forstaaelsen af Nordhavet var det for os vigtigt at slaa fast, 

 om dette alene gjaldt kysten eller ogsaa det hele hav. Yore vintertogter, 

 som udstraktes til en [særdeles stor del af Nordhavet, viste overalt en 

 særdeles sparsom forekomst af levende organismer ved vintertid. Saa- 

 ledes maatte vi i marts maaned paa hele strækningen Norge—Bjørnøen 



