— 24 — 



{Anarrliicas hipus) helt henimod Novaja Zemblja. I isvanclct nordenom 

 75° iinder han den samme fauna af smaa arktiske tisk etc, som jeg- sær- 

 lig har omtalt for Spitsbergens vedkommende; om sommeren, naar de 

 varme strømme trænger frem. gaai* ofte den „ varmere'' og „kolde'' fauna 

 over i hinanden, saaledes har lian da undtagelsesvis fundet torsken under 

 lave temperaturer sammen med de arktiske fiske. 



Romer og Schaudinn udførte i det særdeles gunstige isfrie aar 

 1898 en omseiling af Spitsbergen med en tysk fiskedamper „H elg ol and", 

 •og de fik derved en enestaaende anledning til at undersøge havet mellem 

 de talrige øer paa Spitsbergens østside. De fandt her en udpræget ark- 

 tisk fauna, endnu mere blottet for „varmere" former end paa Spits- 

 bergens vestside, saaledes istedetfor Pcmdalus horealis kun de ganske 

 arktiske ræger Sclerocrangon horeas og Sahinea septemcarinata. De fandt 

 endvidere her øst ingen andre fisk end de smaa arktiske. Torsk fandt 

 de kun paa den „fiade, rige Spitsbergen Bank, der ligger nordost om 

 Bjørnøen." Hvad det arktiske dyreliv angaar, viste dette karakteristiske 

 forskjelle mellem Vest- og Ost-Spitsbergen, saaledes vest, som jeg oven- 

 for har skildret det, masser af pighuder (søstjerner, slangestjerner etc.) 

 og krebsdyr. øst derimod mængder af fastvoksende former fremfor alt 

 svamper med kalk og kiselskeletter, søpunge iascidier), søroser (aMhiier), 

 mosdyr ihryozoer) og søpolyper (liydroider). Alle disse dyr dannede et 

 overtræk over den mest stenede bund som græs paa land, og imellem 

 dette græs vrimlede der af krybende orme. snegler og lavtstaaende krebs- 

 dyr {amfipoder, isopoder). 



Saaledes ser vi, at bunddyrenes udbredelse ogsaa, ligesom studiet af 

 havstrømmene, viser os. at disse nordlige have maa deles i to store regio- 

 ner, den varmere area og den kolde, hver for sig med sit særegne dyre- 

 liv, den ene fortrængende den anden, alt eftersom aarstidernes vekslinger 

 bringer de flydende grænser til at flytte sig nordover eller sydover. 



De drivende organismer (Planktonet). 



De fastsiddende eller kun Udet bevægelige bunddyrs udbredelse af- 

 hænger af alle de forhold, som gjør sig gjældende i farvandet a ar et 

 rundt, saaledes f. eks. af temperaturens vekslinger fra den ene aarstid 

 til den anden ; nogie kan nemlig ikke overleve altfor lave vintertempera- 

 turer, andre igjen ikke altfor høie sommertemperaturer o.s.v. Lever de 

 i mængde paa en lokalitet, kan man derfor slutte sig til, at lokalitetens 

 aarlige „klimat", om man tør kalde det saa, passer for dem. Helt ander- 



