— 76 — 



til at anføre, hvad statistiken meddeler for et vilkaarlic^t valgt aar. der 

 kan tjene som eksempel, nemlig aaret 1899. Ifølge amtmandens beret- 

 ning for dette aar gav: 



Loddefisket et udbytte af kr. 2 700 000 



Sommer- og høstfisket — - .. 1 300 000 



Sildefisket - - ., 30 000 



HaakjærVingfisket — - 50 000 



Ishavsfangsten — - „ 80 000 



Hvalfangsten — ~ . „ 700 000 



ialt kr. 4 860 000 



Som vi senere skal se, veksler disse beløb meget fra aar til aar, 

 men vil man dog af det nævnte eksempel faa et indtryk af, hvorledes 

 forholdet mellem de forskjellige bedrifter i store træk stiller sig, og vi 

 skal deretter mere indgaaende betragte enkelte af dem. 



Loddefisket. 



Af den fremstilling, som vi i det foregaaende kapitel har givet af 

 fiskenes liv og vandringer, vil man have seet, at lodden nnder sin van- 

 dring mod den norske kyst i maanederne marts— april samler op en 

 stor mængde af alle de større dyr, som tindes mellem isgrænsen og kysten 

 og fører dem alle mod land. De mængder af hval og fugl, som saaledes 

 sees, kaldes ofte „loddebrug". Da de ældste aarsklasser af torsken — 

 skreien — paa den tid for største delen er vestpaa for at gyde, er det 

 væsentlig de yngre aarsklassers (de to aar gamle og ca. 50 cm. lange) 

 dyr, som saaledes i enorme masser samles til fiskebjerge, der følger efter 

 de forudilende loddemasser og stuves mere eller mindre ind mod kysten. 

 Det saakaldte loddefiske bestaar da deri, at lodden fiskes til agn for 

 fiskernes kroge og derigjennom loddetorsken, som ved siden af en mindre 

 del hyse, kveite etc. udgjør det overveiende udbytte af fisket. 



Som~ ved alle de fiskerier, der er af hængige af vandrefiskenes indsig 

 til kysterne, bestaar fiskernes liv under et saadant loddefisken i en ventetid, 

 før indsiget kommer, en tid, i hvilken han lidet andet kan gjøre end at 

 afyente fiskemassernes komme og ved første budskab søge at komme paa 

 pladsen, i en strævsom fisketid, med al den afvekshng som fiskestimernes 

 lunefuldhed, veirets store omveksHnger etc, medfører, og da tilslut i en 

 lang seilads til sit hjemsted. Først skal vi i al korthed skildre det lodde- 

 fiske, som „ Michael Sårs" havde anledning til at overvære, og senere 



