83 





Opfisket millioner stykker 



Aar 



Vestfinmark. 



Østfinmarken 



lalt 



1867 



1868 



1869 



1870 



1871 



1872 



1877 



1881 



1889 



0.8 

 2.4 

 3.7 

 8.9 

 4.1 



8.8 



1.0 



11.8 



13.7 

 14.1 



8.9 

 10.9 



7.7 

 7.3 



8.8 

 11.8 

 10.6 



16.3 

 14.9 

 11.3 

 14.6 

 16.6 

 11.4 



17.6 

 12.8 

 22.2 



Disse eksempler viser dette slaaende nok, især de tre sidstnævnte 

 aar, hvoraf det ene (1877) viser lige stor fangst i Yest- og Østfinmar- 

 ken, mens det andet (1881) viser næsten intet i vest og udmerket i 

 Østfinmarken og det tredie (1889) et større fiske i Yestfinmarken end 

 længer øst. 



Ifølge ishavsfareres mening skal disse vekslinger hænge meget 

 sammen med loddefo-rekomsterne i ishavet. Naar der viser sig masser 

 lodde ved Bjørnøen, skal der efterpaa blive bedre fiske vest, og naar 

 lodden om sommeren er samlet i største mængder i Østisen, skal der være 

 størst sandsynlighed for Østfinmarksfiske. Herom kan jeg ingen selv- 

 stændig mening have. 



Af de her meddelte statistiske data faar man det indtryk, at der 

 ingen paaviselige forandringer i fiskeribedriften har foregaaet. For at 

 kunne drøfte sandheden af dette, maa yi først nærmere betragte selve 

 bedriften, saaledes som den er i øieblikket og har været i den tid, for 

 hvilken der foreligger paalidelige oplysninger. Heldigvis har vi her amt- 

 mandsberetningerne at holde os til. Disse savner vistnok oplysninger om 

 mange ting, som vi for vort øiemed her kunde ønske at vide, men jinde- 

 holder dog bedre oplysninger, end man kan finde mange steder ellers. 



Betragter vi nu efter disse beretninger bedriften, som den har 

 været i et af de senere aar f. eks. 1899, vil man se, at der da ialt 

 under fisket var 16 683 fiskere med 4 473 baade. I en tælling, som blev 

 holdt den 13de mai, var der 10 749 fiskere, af disse var 4 696 fra Fin- 

 marken, 6 053 fremmede. Disse fremmede var helt fra de trondhjemske 



