— 84 — 



landdistrikter' og Helgeland paa den ene side og Finland og Rusland 

 paa den anden side. De fleste fremmede var fra Nordland og Tromsø, 

 og af nordlændingerne var de fleste fra Lofoten og Yesteraalens distrikter. 

 Af samtlige i 1891 tilstedeværende 16 083 flskere benyttedes ifølge 

 beretningen 



garn som udelukkende redskab af 189 mand 



line — — .,7 253 — 



snøre og dybsagn — — „ 409 — 



baade garn og andre redskaber „ 3 860 — 



— line, snøre og dybsagn „ 4 921 — 



— line og gangvad (kveitevad) ,, 45 — 



Som man ser har 12 174 mand brugt liner, altsaa de allerfleste, og 

 af disse har igjen de fleste brugt liner som hovedredskab. I overens- 

 stemmelse hermed er det da, at af det opflskede kvantum torsk angives 

 7 361 450 torsk at være flsket med liner 

 548 700 — — — garn 



994 640 — — — dybsagn 



og 746 <500 af forskjellige redskaber. 

 Fisket er, som man vil se, i ovei'veiende grad et Ihiefiske. 

 Udbyttet for hver mand sees at have varieret fra den, høieste lot 

 500 kr. ned til 40. og gjennemsnitslotten for hele flsket sættes i de føl- 

 gende aar til følgende beløb 



1894 til 159.41 pr. mand 



1895 - 110.59 — 



1896 - 207.22 



1897 - 99.32 — 



1898 - 90.57 — 



1899 - 160.88 — 



Disse gjennemsnitsbeløb er fremkomne ved at dividere udbyttet af 

 hele fangsudbyttet med antallet af de tilstedeværende flskere. Da nu 

 imidlertid mange af disse vistnok kun i kort tid har delfaget i flsket, bør 

 antagehg den gjennemsnitlige lot for dem, som i hele flsket var tilstede, 

 sættes betydelig høiere. Føier man herfor 50 7o til, vil mandslotten i 

 1899 altsaa have være ca. 240 kroner, hvilket nogenlunde svarer til de 

 lotter, som jeg ved samtaler med mange flskere har hørt udtale som 

 jevne lotter. Det er dog selvsagt, at beløbet varierer fra aar til aar og 

 fra mand til mand overordentlig, hvilket da ogsaa statistiken til overflod 

 viser. Men et vist indtryk af en almindelig flskers udbytte faar man 

 iallefald af disse tal. 



Ved nu at studere amtmandsberetningerne tilbage i tiden faar man 

 et helt andet begreb om tidligere tiders loddeflskerier. Der viser sig 

 nemlig, at der efterhaanden er indtraadt stor forskjel i driftsmaaden. 



