— 90 — 



afvigende fra alle de mere oprindelig-e forhold, under hvilke vore fiskeriers: 

 livsvilkaar for forholdsvis faa aar tilbage var stillet. 



Hvad er aarsagen til disse forandringer i driftsmaaden ? Paa den 

 ene side fremholdes der, at fiskens indsig i de senere aar har vist en 

 hel anden karakter end tidligere. Medens den tidligere kom saa nær 

 land, at juksefiske i otringer baade kunde drives og var det mest lønnende, 

 fordi omkostningerne var mindst, staar fisken nu ude i eggen, og dermed 

 har de større baade og linefisket vist sig nødvendigt. Som hovedsage- 

 ligste aarsag til denne fiskens forandrede indsig fremhæves af særdeles 

 mange fiskere den sterke aftagen af hvalbestanden, som man mener at 

 kunne konstatere, og som man med bestemthed paastaar er hvalfangstens 

 skyld. Fra andet hold har der været fremholdt, at det er linefisket, som 

 holder fisken ude fra land, fordi fiskerne allerede møder de under indsig 

 værende fiskemasser med sine liner og holder dem derude. Atter andre 

 hai' ment, at det er naturforlioldene i havet, som betinger fiskens for- 

 skjellige sig i de forskjellige aar. 



Til nærmere overveielse over disse spørgsmaal skal vi komme til- 

 bage i sjette kapitel, efterat vi først i det følgende har givet en oversigt 

 over de øvrige fiskerier, over hvalernes liv og vandringer samt over hval- 

 fans^sten oa' dens historie. 



Sommerfisket. 



I den nordligste del af landet og særlig i Finmarken er sommerfisket 

 i mange henseender anderledes end andre steder. Mit indtryk af for- 

 holdene er iallefald det, at intetsteds langs kysten er der ved sommertid 

 saa meget fisk under land som der nord. Mens der nemlig langs syd- 

 kysten i dens fjoi'de og skjærgaard kun kan fiskes særdeles lidet, foregaar 

 der langs Finmarkens kyst, ja selv i fjordene ikke smaa fiskerier. 



Amtmandens aarsberetning for 1899 viser, at fiskeriet i det aar gav 

 følgende udbytte : 



„a. Torsk, sei, kveite, flyndre, hyse, uer m. v. solgt i raa eller saltet til- 

 stand til russerne for 29492 matter mel (matten veier ca. 1^4, kg.),, 

 som efter dets pris til almuen er ansat til kr. 501 582.00 



b. 209 550 kg. rotskjær, som angives til , 96 251.25 



c. 279 680 ,, sei af alle størrelser ., 48 793.50- 



d. Forskjellige fiskevarer, saasom, torsk, hyse, sei solgt 

 i raa tilstand til norske handelsmænd eller til rus- 



Transport kr. 646626.75 



