— 91 — 



Transport kr. 646626 .75 

 serne mod andre varer end mel, rundlisk og" titling- 

 fra høstfisket, uer, laks fanget ved kysten m. v. ud- 



bragt til en pengeværdi af „ 484 379.70 



e. 18382 V2 111. lever udbragt til „ 180 511.75 



tilsammen kr.l 311 518.20'' 



Dette fiske sees at strække sig fra Alten til Varanger f jorden, det 

 drives dog ikke i lige udstrækning overalt. Længst ude ved liavkysten 

 som ved Maasø, Kjelvik, Yardø fiskes der mest. Paa disse 3 steder 

 stiller forholdene sig saaledes: 

 Maasø fisket for kr. 303 150 af 2500 mand med en gjennemsnitslot af 



184 kr. (høieste lot 500 kr.). 

 Kjelvik fisket for 169 000 kr. af 1150 mand med en gjennemsnitslot af 



147 kr. (høieste lot 600 kr.). 

 Yardø fisket for 166 223 kr. af 800 mand med gjennemsnitslot af 347 



for hjemmefolket, 167 kr. for fremmede, høieste lot 500 kr. 



Alt ialt skal der i 1899 have været 10 742 mand tilstede, hvoraf 

 5 103 fremmede. Dette forklares saadan, at sommerfisket er en direkte 

 fortsættelse af loddefisket, og at mange blir igjen flere maaneder, efterat 

 lodden har forladt kysten. Da de fremmede dog ikke blir hele somme- 

 ren og høsten, men reiser i de første maaneder efter loddefiskets ophør,, 

 er deres lot mindre. Saaledes sættes den gjennemsnitlige lot under sommer- 

 fisket 1899 for hjemmefolket til kr. 130.15, for fremmede kr. 84.88. 



Betragter man sommerfiske-bedriften nærmere, viser det sig, at den i 

 grunden bestaar af en hel del meget forskjellige fiskerier, hvilket man ogsaa, 

 allerede kan slutte sig til af den under gjengivelsen af statistiken meddelte 

 opregning af de mange forskjellige fiskearter, som er g-jenstand for fiske- 

 riet. Man kan saaledes sige, at man har et kystfiske, der igjen om- 

 fatter to meget forskjellige bedrifter, nemlig seifisket og torskefisket 

 med juks og liner. Begge disse fiskerier gaar imidlertid over i bank- 

 fiske, idet fiskerne ofte ogsaa søger seien og torsken paa dybere vand 

 og længer fra land og derunder ogsaa fisker hyse, kveite, svartkveitOj. 

 uer o.s.v. 



1. Seifisket. 



Finmarkens seifiske skildrer LtJTzow-HoLM i „ Norge i det nittende 

 aarhundrede" i følgende malende ord: „Det er midnat. Den fugtige 



