— 96 — 



Lignende fangster gjordes af „ Michael Sårs" ogsaa længer øst (ret 

 nord af Kolafjorden) 33- 46' paa ca. 71° nordlig bredde hvor ca. 120 

 faA^nes dyb. 



Idetheletaget lindes utvivlsomt paa det grundere parti af Østhavet 

 om sommeren store mængder Hsk (store torsk, kveite, haakjærring), 

 hvilket ogsaa de i forrige kapitel omtalte russiske undersøgelser har vist, 



I au2'ust 1901 var der desuden storartet juksefiske paa Murman- 

 kysten østenom øen Kildin, ja helt ind i Hvideliavet, ogsaa paa land- 

 bakken udenfor Finmarkskysten dreves godt lineliske. 



I de grundere partier af Osthavet, saasom Østbanken og bankerne 

 nordenom Murmankysten, samt i n.o. retning af Yardø, endvidere nordenom 

 N'ordkap samt Bjørnøbanken har man derfor utvivlsomt felter, der har 

 Alst sig værd at prøve videre. I slutten af mai iaar (1902) vil et saa- 

 dant prøvefiske med statsbidrag blive igangsat for at prøve, hvad der 

 med en moderne udrustet fiskedamper kan findes af felter østenom Nord- 

 kap, hvor sommerbankfiske kan foregaa, og denne damper vil da begynde 

 paa de ovenfor nævnte banker. 



Længer vest i Vestfinmarken og Tromsø amt har havbankerne en 

 ganske anden karakter. Her gaar Østhavets store flade over i den al- 

 mindelige kystbanke med dens bratte eg ned mod Nordhavets tusinde 

 favnes stordyb. Her vest drives derfor bankfisket mere paa samme 

 maade som langs hele den norske vestkyst. 



Intet sted gaar eggen kysten saa nær som ved Andenæs (se fig. 21). 

 Her kan derfor egfisket drives med smaa otringer saaledes, som det for 

 en menneskealder siden blev drevet fra Aalesund paa Storeggen. Baadene 

 fisker i regelen sin agn (sei, hyse) med juks nær land og sætter saa sine 

 liner i forskjellige dybder fra 150 til henimod 400 favnes dyb. I som- 

 merens løb kommer der saaledes betydelige mængder lange, blaalange, 

 storuer, kveite samt Udt stor torsk og hyse paa land, som dels blir solgt 

 til russernes kjøbefartøier, dels til stedets handelsmænd. Den 20de au- 

 gust saa vi slige baade fiske i „Andenæ.sdjufta", som den bugt i eggen 

 kaldes, der gaar ind mod Andenæs. De satte to sæ^tninger, hver paa 

 2000 kroge, som stod i 4 timer. 



En baad havde sin boje paa 246 favnes dyb (vort lodskud), den fik 

 ca. 150 blaalanger 



20 almindelige langer (norske langer j 

 80 uer 



14 — 15 hyse (meget store) 

 - 10 torsk (89, 90, 76, 85, 75, 84, 83, 64 cm.) 

 10 sei 

 15 brosmer 

 10 svartkveite 



