— 122 — 



„Bottlenosen" vandrer ind i Nordhavet tidlig paa vaaren, den fan- 

 ges da mangfoldige mil fra land n. af færøerne, o. af Island og ud for 

 Tromsø (se kartet, fig. 56 og senere beskrivelse). Om høsten, ja allerede 

 i juli-august forlader de Nordhavet og drager sydover i Atlanterhavet. 

 De søger sin føde fra store dyb, lever væsentlig af blæksprutter. De 

 strander af og til ved Europas kyster (Storbritannien, Belglen, Danmark, 

 marts 1878 i Borgevær, Lofoten, september 1881 Bundefjorden, Kristiania 

 (Collett). I ottiaarene strandede ifølge Grieg 5 eksemplarer mellem 

 Kristianssund og Stordøen. 



lY. Som en fjerde gruppe kan nævnes pothvalerne, hvis eneste 

 repræsentant i vore farvand er: 



Physeter macrocephaliis, kaskelotten eller p o t h v a 1 e n. (Se fig. 45). 



Dens hoved er overordentlig stort, fortil ret afskaaret. Over hjerne- 

 skallen ligger en stor bindevævsmasse, mellem hvis fibre indeholdes en 

 olieagtig vædske, som efter døden (afkjølingen) størkner til det saakaldte 



Fig. 45. Kaskelotten. Physeter macrocephalus. Efter tegning- i Bergens museum. 



„hvalrav" eller spermacet. Næseborene ligger langt fortil paa hovedet, 

 og i overensstemmelse hermed er ogsaa pusten rettet forover, hvorved 

 den paa lang af stand kj endes fra andre hvaler. 



Tænderne findes kun fuldt udviklede i underkjæven (40 — 50 stk.), 

 i overkjæven sidder nogle ufuldkomment udviklede smaa tænder. Ryg- 

 finnen er ufuldkomment udviklet, lufferne smaa. Ryggen med pukler sort- 

 farvet, graa under bugen. 



Længden 50 — 60, ja opimod 80 fod. 



Er en tropisk art, som er talrigst paa begge sider af ækvator. Dog 

 strander der af og til nogle ved Europas kyster, hgesom hvalfangerne i 

 Finmarken af og til har skudt et enkelt eksemplar. Herom mere nedenfor. 



