— 126 — 



mørkeblaa eller sorte af farve, med undtagelse af de forreste paa høire 

 side, som er hvide. Deres største længde er 950 mm. 



Rygsiden og venstre underkjæve brunsorte. undersiden, høire under- 

 kjæve og indersiden af lufferne livid. 



Kropslængden 60—65 fod, sjelden over 70 fod. 



Følger silde- og loddestimerne og optræder langs kysten derfor 

 særlig under silde- og loddefiskerierne. Fanges åoo: ogsaa af og til med 



Fig. 50. rinhvalen, Balænoptera musculns. Efter G. 0. Sårs. 



kril i maven. I Finmarken optræder den fra loddens første ankomst, i 

 regelen i marts, udover til høsten (se nedenfor). Har været iagttaget 

 fra Novaja Zemblja, Spitsbergen, Grønland til Middelhavet og til Æquator. 



c) Balaenoptera horealis. Seihval. (Se figur 51). 



Kroppen temmelig slank. (Høiden i forhold til længden som 1 

 til 5V2). Lufferne usedvanlig smaa, maalende Vu af kropslængden. 

 Rygfinnen høi, jevnt krummet med dyb indskj æring bagtil, siddende langt 

 foran ved overgangen til sidste trediedel af kroppen. Barderne sorte 



Fig-. 51. Seihvalen, Balænoptera horealis. Efter E. Collett. 



med hvide børster, der er krøllede og meget fine. Omtrent 330 paa hver 

 side, af en største længde af 630 mm. 



Hele oversiden, hele halen og lufferne blaasorte med aflange, lys- 

 farvede flekker, undersiden saa langt som til genitalia hvid. 



Kropslængden 40 — 50 fod. 



Optræder i Finmarken til samme tid som blaahvalen (juni — septem- 

 ber), da den ligesom denne lever af plankton (kril, Calmms). Udbredelse 

 fra Frankriges vestkyst til Nordkap. . 



